256 . BüCKH JÁNOS : 



zetesen e homokkő -szintájában mutatkozik még egyéb alsó-liaszbeli ala- 

 kokon kívül, Spiriferina Walcoftíi Sow. sp. gyakrabban. 



Az itt utoljára megemlített szintájjal, a mely bár még szintén alsó- 

 liaszbeli, a széntartalmú alsó-liaszt már túlléptük s ennek közvetlen fedő- 

 jében állunk. Mintegy 8^ — 9 méternyire a fekvő felé menve, a széntartalmú 

 alsó-liaszban különben Vasas helységénél is láthatjuk ismét az első szén- 

 szalagokat. 



Ha most Vasasnál a Spiriferina Walcottii tartalmú rétegek fekvője 

 helyett ezek fedője felé haladunk, mindjobban agyagos fekveteket látunk 

 kifejlődni, sőt meszes márgákat is és e rétegek szintén dél-délkelet felé 

 dűlnek (10^/i^), 65° dülési szöggel. Egyéb kövületek töredékei mellett itt 

 különösen Grypliaea obliqua Goldf. található. 



Ezek is rétegek, melyek szintúgy még az alsó-liaszhoz tartoznak, 

 mint az előbb említett, a fekvőjükben jelentkező homokkövek. 



Somogy helységénél végre az ottani márgás-agyagos rétegekben az 

 A^ietites ohíiisus Som. s}>.-t találtam jeléül annak, hogy ott az alsó- 

 liasznak tényleg már magasabb osztályában állunk, a svábországbeli be- 

 osztás szerint a ii emeletben. 



Ezek szerint Somogy és Vasas helységeknél úgy a széntartalmú alsó- 

 liaszt, mint még magasabb alsó-liaszbeli rétegeket is látunk napfényre jutni, 

 mely utóbbiak az előbbeni fedőjében konkordánsan települvék és részben 

 már a ^ liaszhoz tartoznak. 



A Gryphaea obliqua, Spiriferina Walcottii etc. tartalmú magasabb 

 alsó-liaszbeli rétegek fekvőjében, mint fentebb említem, Somogy és Vasas 

 helységénél közvetlenül a széntartalmú alsó-liasz jelentkezik, még pedig 

 jelentéktelen szénszalagokon kívül legelőször is a vasasi 4 fedőteleppel, 

 melyeket tovább a fekvő felé a többi telep előz meg ; így p. o. az úgyneve- 

 zett II. kísérleti tárónál a 22-ik telep a jellemző fedőkőzetével. 



Ismeretesnek tekinthetem, miként az alsó-liaszi kőzetek széntartalmú 

 vonulata, mely Sotnogytól Vasas helységéig nyugat-délnyugatról kelet- 

 északkelet, sőt kelet felé irányított csapást tüntet fel, az utól)bi helység 

 táján kanyarulatot szenved, a mennyiben ennek rétegei Vasas helységétől 

 kezdve már észak felé kanyarodnak, mert hisz a vasasi szénbányatelep, a 

 hol az alsó-liasz széntelepei az I-ső számú, most Tliouieii aknánál szintén 

 fejtetnek. Vasas helységétől valamivel több mint 1 ^a kilóm, északfelé 

 fekszik és a széntelepek a Tliomen-alüia területén középértékben 11 ^ felé 

 csapnak, kelet-északkelet felé való düléssel, l>5 - 55^. 



Tovább dél felé, Vasa.s helység keleti szélén a II. akna van, a hol 

 azonban a telepek még 6^ felé csapnak, tehát a Somogy- és Vasas helysé^ 

 gek közötti, fent tárgyalt rétegeknek meglehetősen megfelelőleg ; a dülés 

 ezzel egybevágólag itt szintén dél felé iránjátott, de meredeken, mintegy 

 75— 80^-kal. 



