'258 Bík'KH JÁNOS : 



E széntartalmú rétegek már helyezkedésük folytán a ]'<isas helységé- 

 nél figyelt széntartalmú rétegek közvetlen folytatásának tekintendők s ha- 

 bár dülésük a vasasi rétegekével szemben ellenlej tesnek mondható, ezt azzal 

 magyarázhatjuk, hogj' hisz ez 1-sö számú kisérleti táróval még közel állunk 

 a széntartalmú alsó-liasz kanyarodási pontjához, a hol, mint fentebb mon- 

 datott, a Vasastető nyugati lejtőjében már közel függélyesen álló széntar- 

 talmú alsó-liaszi rétegekkel találkoztunk, úgy, hogy az ellenlejteshez, a ré- 

 tegeknek csak valamivel való felbillentése következtében már valóban cse- 

 kély a lépes. így a telepeknek az 1-ső számú kisérleti táróban, tehát közel 

 a kibúváshoz, mutatkozó ellenlejtes dülése, minden erőszakolás nélkül ma- 

 gyarázható meg. 



Az élőbbemben Somogj/ és Voí^as helységeknél megismerkedtünk a 

 széntartalmú alsó-liasz közvetlen fedőjével is. E fedő, melyhez a Gri/phaea 

 obliqua tartalmú rétegek szintén tartoznak. Vasason túl kelet felé a fel- 

 színen paléontologiailag nincsen jelezve, de meg kell jegyeznem, miként a 

 n-ik számú aknában Vasas helységénél, e gryphaea tartalmú rétegek a 

 fekvő felé való harántvágatokkal kereszteztettek. 



Tovább északkeletre, a VV/.stí.s/c/ó' keleti lejtőjében lévő 1-ső számú kí- 

 sérleti tárónál a (/ryphaea-közetet ez időszerint nem ismerem : ez a táró 

 által feltárt rétegek átbillentett települése folytán dél felé volna keresendő. 



Megtaláljuk azonban a vasasi közvetlen fedőrétegeket mindjárt az 

 egykori F^A'^or/íZ-akna bányatelep alatt, az ottani vízmosásban, közel a fő- 

 árokhoz, még pedig a Gryphaea ohliqua tartalmú márgákat, a melyek 

 azután e helytől mégjobban északra, az úgynevezett Basagödörhen (melyet 

 K. F. Peters->' is idéz) ismét konstatálhatok. 



A Basagödör Gryphaea obliqua tartalmú márgái alantabban 3^2^, 

 felébb az árokban azonban 5^ felé dűlnek, tehát északkelettől kelet észak- 

 keletig, 35"-nyi dülésszöggel. A Basa gödör egy mellékárkában a márgák- 

 ban Arii'tiU'.s obtusus-t találtam, a melyet már Somogyról idéztem és Aeyo- 

 ceras pianicosia Sow. sp.-t, a melyekkel tehát itt is a p liaszban állunk. 



A vasasi széntartalmú alsó-liasz sajátságos kanyarulatát tehát ennek 

 alsó-liaszbeli fedőrétegeinél is jelezve látjuk s a fedőrétegeket észak felé 

 szintén ismét laposabb településsel találjuk. 



Joggal feltehető, miként egy fúrólyuk, vagy akna, mely a Viktória 

 kolóniától keletre és valamivel ez utóbbi alatt, a gryphaea tartalmú fedő- 

 rétegek közelében mélyíttetnék, e fedöképződéseken való áthatolása után, 

 melyek a Vasas helysége mellettieknek felelnek meg, itt is a fekvőben a 

 széntartalmú alsó-liasz rétegeit érendi el. 



Midőn ezek után a legközelebb keleti irányban, Hosszú- Hetén y felé 



* K. F. Peters. Über den Lias von Fünfkirchen. Sitzun^'sb. d. k. Akad. d. W. 

 math. naturw. Cl. XLV. Bd. 1. Abth. Jahrg. 18ü2. Pag. 268. 



