A VASAS ÉS HOSSZÚ-HETÉNY KÖZTI LIASZ-TERÜLETRÖL. 25'.t 



-és ezen még valamivel túl következő területet vesszük szemügyre, akkor a 

 Fasasícíó' fentnevezett 1-sö számú kutatótárótól valamivel északkeletre, a 

 Hosszú-Hetéuf/re vezető úton, az előttem mint I-sö számú akna jelölt mi- 

 veletet látjuk. 



Ez akna jelenleg állitólag 16 -17 mét. mély s vízzel telt, Gorczán 

 kékesszürke márga mutatkozik fehér mészpáterekkel, mint az aknával ke- 

 resztezett közét, s midőn innen valamivel tovább felfelé haladunk az úton, 

 akkor az ott a napfényen már sárgásszürke márgákat látjuk képviselve, 

 ugyancsak mészpáterekkel és lemezekkel. Ezek ott l\^ 5°, tehát dél-dél- 

 kelet felé dűlnek, még pedig igen meredeken. Mindezek rétegek, melyek az 

 alsó-liasz már magasabb részeihez tartoznak, mint a nyugatiabb területről 

 tárgyaltak. 



Hosszá-Heténi/ helységében, mely a Szt.-Lászkkól lehúzódó völgy- 

 iben van s mely mint Onndiiiivöl(iy tovább folytatódik, valamint tovább 

 PécKiuírdd felé, számos ponton látjuk a liasz márgáit kifejlődve. 



Ezek részben szürkék, vagy sárgásak, jólrétegzettek s gyakran vékony- 

 lemezesek, de vannak kékesfekete, vagy sárgás márgák, sőt márgás meszek, 

 még pedig meglehetős vastag rétegzésüek is. 



Ha most megjegyzem, miként a Hosszú-Hetényhez keletfelé közvet- 

 lenül csatlakozó terület márgáiból Oxynotyceras oxynotus Quen. sp. -t s 

 egy második, keletiebb pontról az (iphiocera:^ raricodatu>i Ziet. sjj.-t. 

 birom s melyeket ott találtam, nem kételkedhető, hogy a Hosszú- Hetény 

 mellett közvetlenül és nevezetesen keleti irányban Pécsvárad felé kifejlődött 

 márgák még ugyan az dlsó-lidszhoz, de a p emelet legfelső zónáihoz tar- 

 toznak. 



Tekintsük az alsó-liaszi rétegek e legfelső osztályának dülési viszo- 

 nyait s azt látjuk, miként, eltekintve néhány lokális eltéréstől, Hosszú- 

 Hetényiöl délre és keletre, a p liasz dülése általában délfelé irányított. így 

 p. o. a Mdlllefó északi oldalában, Hosszú-Hetény főútján, a p liasz márgá- 

 kat, melyek az út két oldalán helytállók, 9^'^^ felé való düléssel találtam, 

 még pedig (JS^'-nyi szöggel. Itt szürke vagy sárgásak a bitumenes márgák, 

 melyek jólrétegzettek és vékonylevelűek. 



Hosszú-Hetény helységében bent, a patak medrében, 12^ 5° felé irá- 

 nyítva találtam a dülést. 



Valamivel jobban délre, keletről jövet, nagyobb árok torkol még 

 Hosszú- Hété iiy helységén l)elül a fővölgybe, mely előttem Gödör földnek 

 mondatott. E Gödörföld elején a márgarétegeket 6^, tehát keleti düléssel 

 és 40 -nyi szöggel találtam, de valamivel magasabban kelet-felé már ismét 

 dél-délkeletinek figyeltem a dülést és még jobban keletre, közel azon pont- 

 hoz, a hol a Pécsváradra vezető út a gerincz tetejét éri el, dél-délnyugat 

 felé dűlnek a márgák. 



Azt hiszem, tisztán látható, hogy a tárgyalt vonalon a p-liasz márgák 



