276 KISS V. MANÓ : 



részben megfosztott triásztömeg szenvedi ezen iclök hegyalkotó erőinek leg- 

 erősebb nyilváuulatait. 



A triászrétegek dülése akkor mindenütt S és SE lehetett, mint az 

 őspaláké ma, meg a Sziliczei fensik triászmeszeié, a melyek, mint látni 

 fogjuk, eredeti helyzetükben megmaradtak. 



A nagy törésvonalak közül először is a harántrepedés hasította ketté 

 a most még egységes hegytömeget s így jött létre a Sajó mai völgj^ének 

 első kezdete. Ez a repedés hasította ketté az Ivágyó-Bányaoldal és Kálvária 

 egj^séges antiklinális nyergét, a mely eddig hatalmasan kiemelkedő hegy 

 kellett, hogy legyen, hogy a róla lerohanó vizek a triász felett elterülő 

 réthi- és jurarétegeket denudálhassák. 



Most hasadt meg a mai, Berzéte és Pelsőcz közt húzódó remek, máig 

 is kanyónszerü völgy helj'^én a triásztömeg is, a mely természetesen a mai 

 medencze helyét is betöltötte s egészen az őspalákig nyúlt. 



Mielőtt tovább mennénk, magyarázatot kell keresnünk arra a tüne- 

 ményre, hogy, mint láttuk, az alsó-triász rétegösszlete sok helyen messze 

 benyúlik a medenczébe és előhegyeket alkot, a felső triász pedig hátraszo- 

 rul. Ez úgy érthető, hogy vagy az előzetes denudáczió mosta el ezeken a 

 helyeken a felső-triászt, vagy pedig a rétegeknek felemelése közben a felső- 

 triász ezen helyeken hátracsúszott. 



Különösen a sebespataki öbölre nézve kell, hogy ennek a tünemény- 

 nek magyarázatát keressük, mert itt az alsó-triász legmesszebb nyúlik be 

 az öbölbe, s ezen öböl helyét a nagy diszlokácziók beállta előtt, a melyről 

 azonnal szó lesz, csupán alsó-triászrétegek foglalhatták el. 



A haránt (N — S) irányú repedést nemsokára követnie kellett a hosz- 

 szanti törésnek is, mert máskülönben ezen N — S hasadék mentén a Sajó 

 völgye kiképződhetett volna, a mi azonban, mint látni fogjuk, jóval későb- 

 ben következett be. A hosszanti repedés E felé az egész triásztömegen 

 végig terjedt s mint Sóbányi kimutatta, a tornai medencze is ugyanezen 

 vonal mentén fekvő hasadékból keletkezett. Ugyancsak ő a haránt és 

 hosszanti repedések által keletkezett völgyekre tesz figyelmessé a Kanyapta 

 medencze keretén belül. így a 202. lapon a Vinkely völg3^et mint hosszanti 

 hasadékot, a 203. lapon a szádellői és áji völgyeket mint harántrepedése- 

 ket tünteti fel, A 218. lapon pedig az Almás völgyének tektonikai eredetét 

 bizonyítja. 



A hosszanti törés két párhuzamos vonalban történhetett medenczén- 

 ken belül. Az egyik a mai fensik széle irányában, a másik a mai őspala- 

 hegyek lába mentén ; a két hasadék között, a mai medenczének meg- 

 felelő rész, a mélybe sülyedt. (2. ábra) Határozott bizonysága ennek a 

 Kápolna-tető felmaradt alsó-triászröge, továbbá a kraszna-horkai vár- 

 domb felső-triász mesze, de leginkább a gombási felső-triászrög, a mely 

 világosan mutatja, hogy a mész egykor megfeküdte az őspalákat. Hogy 



