2S0 KISS V. MANÓ: 



gyekre a S — X és E W általános irány jellemző, most már érthetővé 

 válik. A Sajó, a Gencs és a Csermosnya völgyei nagy hasadékok mentén 

 alakult tektonikai völgyek, a melyeket az erózió később kidolgozott. 



Az időt, mikor mindezek az átalakulások bevégződtek, biztosra meg- 

 állapitani nem lehet, de legtöbb valószinüséggel a felső tereziérbe kell 

 helyeznünk, mert máskülönben medenczénk törmelékes anyagát régibb 

 korúnak kellene venni, a mi pedig, mint látni fogjuk, nem valószínű, mert 

 hiszen még a diluviumban is tó volt itt, már pedig, ha régibb időtől fogva 

 hullámzott volna medenczénkben a beltó vize, a mai kanyón-szerű völgyet 

 bizonyára még a diluvinm előtt kivéste volna, hiszen tudjuk, hogy a völgy 

 már ki volt jelezve az említett hasadék által. Beltavunk tehát fiatal tercziér 

 időben keletkezett s nem állott hosszú ideig. 



A végbement nagy átalakulások után a vidék képe, röviden rekapi- 

 tulálva, ez lehetett : 



Az öspalah egység mai alakjában, de még a később keletkezett eróziós 

 völgyek nélkül emelkedett a medencze N oldalán. 



A medencze fenekén a lesülyedt őspala, alsó és felső triászrétegek 

 láthatók, két erősen kiáiló horszttal, az egyik a Kápolna-tető, a másik a 

 várdomb, egy triászfoszlány pedig a mai gombási erdő helyén. Az egész 

 kép tehát az 1. és i2. ábrán látható a tercziér nélkül. 



A triászjiegyek N lejtője nagyon meredek. A Nyerges, mint három 

 oldalról meredek oldalú kő-tömb fekszik a medencze közepén s valóságos 

 szurdok van a mai rudnai parti hágó helyén. 



A körösi öböl helyén egy többé-kevésbbé vízszintes, a Nagy-hegy pár- 

 kányánál nem sokkal mélyebben fekvő tábla van, meredek oldalát mutatva 

 a lesülyedt medenczerészlet, vagyis a leendő Sajó völgye s a Gencs hasadék 

 völgyének. A sebespataki öböl fenekén a lesülyedt alsó triászi lap, a ber- 

 zétei kanyónszerü völgy helyén pedig erősen összeszorult hasadék van. 



Az általános dűlés S irányú lévén, a csapadékvizek ebben az irányban 

 áramlanak. Az így kialakult medenczét már most betölti az őspalahegyekröl 

 s a dernői és sebespataki öblökből leözönlő csapadékvíz, s édesvizű bei- 

 tóvá gyűlik össze. 



A tóban természetesen a most erodálódó völgyek anyaga nagy meny- 

 nyiségben gyűlik össze, de mivel a triászhegyek meredek lejtőjűek. továbbá 

 mészköveiben a víz eltűnik és a felszínen erózió nem támad, vagy aláren- 

 delt jelentőségű, ezekről a csapadék alig hoz hordalékot s így lehet az, 

 hog3' a tó hordaléka majdnem teljesen az őspalák mállott és leszakított 

 darabjaiból áll. 



Annál nagyobb szerepe van a meredek lejtőkön a hullámcsapásnak. 

 Ennek nyomait látjuk a felső triász meredek szikláin s az aljukban fekvő 

 rengeteg törmelékben. A preformált lejtök között a tó vize körülbelül a tér- 

 képen jelzett vonalig terjedt,tehát a mai 500-as görbe magasságáig; az 



