286 TÁRSULATI ÜGYEK. 



ben a szóban forgó korallok meghatározásával, azonban a végleges simítást az 

 előadó adta meg a koralloknak Breslauban, dr. Frech Frigyes tanár intézetében, 

 a hol az előadó az 1900. év nagy részét töltötte. 



A triász és a jura koralljainak biológiai és rendszertani vázolása után, az 

 előadó kifejti, hogy a Bakony szóban forgó korall- faunája a régibb és az újabb 

 formák sajátságos keveredését mutatja. A jmleozoikumban uralkodó koralloktól 

 a Monotrypáktól kezdve, megtaláljuk ebben a gyűjtésben a négy fősugaras 

 P'macophyllum, Cyathocoenia formákat, valamint a hatsugaras korallokhoz 

 közeledő Stylophyllii nioksit. Túlnyomólag azonban a hatos elrendeződésű koral- 

 lok uralkodnak, ezek közül főként a Tliecosmilia badiotica Volz, Margarosmilia 

 Zieteni Klipstein, Montlivaultia radiciformis Münst, MontUvaiiltia montis 

 Jerusalem n. sp., Montlivaultia Lóczyana n. sp. ; Margarophyllia capitata 

 MűNSTER, Isastraea Gümbeü Laube, Thamnastraea írechi Volz, var. Bakonica 

 var. nova; Diniorphastce Laczkóiana n. sp., Craspedophyllia alpina Loretz, Cras- 

 pedophyllia cristataY oXjZ, Omphalophyllia Laubei YoijZ, Omphalophyllia recondita 

 Laube, My riophyllia badiotica Loretz, Myriophyllia dichoioma Klipstein, Myrio- 

 phyllia Mojsváry Volz. A korallok ismertetése után az előadó összehasonlítja az 

 egyes lelő-helyek faunáját az alpesi ismert faunákkal s arra az eredményre jut, 

 hogy a veszprémi Cserhát (Giricses-domb) és a Jeruzsálemhegy 1 — 1 alakja, a 

 .Uargarojjbyllia capitata Mxtnster, az alpesi kagylómész Ceratites trinodosus 

 nívójában is előfordul ; 1 közös faj vau a Marmolata mészkő-, 5 a wengeni 

 rétegek-, 3 az Esino-mészkö fajaival. A legtöbb faj azonban, különösen a Jeruzsá- 

 lem-hegy szép koralljai Cassiáni jellegre utalnak. A veszprémi Jeruzsálem- és 

 Simoga-hegy márgáiból mintegy 30 faj korall került ki, s ezek közül 32 azonos a 

 déltiroli St. Cassian három zónájának fajaival. A raibli rétegekkel 6, aHambach 

 rétegekkel 5 faj korall azonos a veszprém-jutasi vasút IV. profiljából, és a Sintér- 

 domb dolomitjából kikerült formák közül. A hallstatti rétegekből 3, a födolo- 

 mitból 2, a Rhátiumból A- azonos fajra talált az előadó a veszprémvidéki külön- 

 böző feltárásokból. 



Ritkaságuknál fogva érdekesek azok a tabulata korallok, a melyeknek 

 egyikét a Bakony első buvárlójának, Böckh JÁNOsnak tiszteletére Monotrypa 

 Böckhiana n. sp. néven nevezett el az előadó. A triászból eddigelé csak egyetlen 

 tabulata ismeretes, a Monot^n/pa Ilecubariensis Schaukoth (régebben Chaetetes 

 néven), s így a bakonyi gyűjtés ebben a tekintetben igen l)ecses fajokat tárt fel. 



Végül egy összenőtt korall- és bryozoa-koloniát mutatott be az előadó. 

 Egy Toechaslrca Oppeli Laubk gumós törzsében, a kelyhek között a Stomatopora 

 dubia n. sp. nevű bryozoa csöves sejtjei láthatók, s az egészet a Ceriopora pan- 

 nonica n. sp. kérgezi körül finom csőhálózatával. 



Az új fajok leírása és a koralloknak lelőhelyek szerint való részletes fel- 

 sorolása különben dr. Lóczv La.iok nagy míívében, a n Balaton Tudoniánijos 

 Tamdmány ázásának Kredményei» -hen» jelent meg, az L kötet 1. részének j)ale- 

 ontologiai függelékei között. 



