44 



mame, u kojima se nalaze samo šiške t. j. ženski cvjetovi 

 sa zakržljalim vratom. Ovdje ženke mogu snijeti jajašca, a na 

 to uginu. U ovim šiškama događa se isto što i u profikima. 

 Iz jaja razvijeni mužjaci progrizu šiške, u kojima se nalaze 

 ženke, oplode ili, a na to uginu. To biva upravo pod kraj 

 zime, a na početku proljeća. Ženke opet izlete na polje i či- 

 tavi ciklus razvitka se opet ponavlja. U svemu imamo dakle tri 

 generacije smokvinih cvatova, a dvije generacije osice. Mužjak 

 osice u obe generacije je bez krila, zakržljao, te je osuđen na 



SI. 4. Oplodnja ženke osice 

 u šiški. Odozgora mužjak. 



SI. 5. Ženka osica izlazi iz 

 šiške napolje. 



Tcratak život unutar cvatova. Njegova zadaća sastoji samo u 

 tom, da oplodi ženku, dok ženka ima direktnu zadaću, da 

 spremi jajašca za buduću generaciju, a indirektnu zadaću, 

 da omogućuje prenašanjem peluda oplodnju smokve. 



Sad nam ujedno može biti i jasno, zašto je samo druga 

 ljetna generacija smokava jestiva. Samo zato, jer u njoj nema 

 osica ni njenih ličinaka, i ako se može dogoditi, da i u ljetnim 

 jestivnim smokvama nađemo još po koju osu i to baš u času, 

 kad prenaša pelud. 



