13 



Želio sam odavna, da obadjem i daruvarske krajeve, ali 

 mi to spriječavao željeznički spoj, dok se danas može željez- 

 nicom ravno do Daruvara. Boravio sam tamo g. 1913. od 24. 

 lipnja do 7. srpnja i najprije obašao najbližu okolinu, bio sam 

 i na brdu Podborju kod Gornjeg Daruvara, 30. lipnja pošao 

 sam na Petrov Vrh i na povratku obašao kraj do Bijele, a 

 2. srpnja okolinu oko ruševina Stupčanice, koji krajevi bi- 

 jahu u florističkom pogledu nepoznati. 



Medju Vukasovićevim biljem ima i takovih tipova, koje 

 nisam našao kao Convallaria latifolia, Vicia augusti- 

 folia, Trifolium filiforme, Melampyrum eri s ta tum, 

 Lycopsis pulla, a pogotovo me zanimao „Dracocepha- 

 lum austriacum", koju labiatu spomenuti botaničari „ne 

 bilježe", niti ju pozna Šloser-Vukotinovićevo djelo „Flora 

 Croatica", koje ima „D. Moldavica" uz bilješku: „In hortis 

 frequenter cultum et in rejectaculis hortorum circa Zagrabiam 

 quasi spontaneum" (p. 568.)^ 



Pogled u šumsku floru. 



Glavni je zastupnik bukva, koja zaprema obronke i oko 

 kupališnog perivoja. Brojan je grab a r, manje brojan hrast- 

 gorun (Quercus sessiliflora). Crataegus oxyocantha, C. 

 monogyna i Cor n us mas razvij u se u tako snažna stabla kao 

 n. pr. po lažima Dobre u Gorskom kotaru ili na Slavetičkoj gori 

 kod sela Drage. I lijeska bude oko Daruvara stablasta, do 8 m 

 visoka, a deblja od jednog decimetra. Stablast je i brijest 

 (Ulmus scabra) i trnula, koja bude također jedan decimetar 

 debela, Sorbus aucuparia i Fraxinus ornus budu 

 stabalca. Od grmova sam pribilježio Cornus sanguinea, 

 Viburnum lantana, Evonymus vulgaris, Acer cam- 

 pe stre var. saniculaef olium, koji svojim listom nalikuje 

 naSaniculaeuropaea, pa raste i oko Bakra, gdje je ovoj 

 značajnoj odlici i „locus classicus". Ima u šumama i Hedera 



* U Šloserovu i Vukotinovićevu herbaru ova biljka „nije" pohranjena. 

 Kako se i Vukasovićev „Dracocephalum" goji u vrtovima, gojio se 

 valjda u i<upališnom ili vlastelinskom perivoju u Daruvaru, odkuda je 

 dospio u prirodu i tu podivljao. — Po Nymanu (Conspectus Florae Euro- 

 paeae, p. 585.) ima Ü. austriacum ovaj areal: Pyren. or., Gallopr., 

 Delph., Vallis (rr.), Tyrol mer., Austr., Bohem. (r.) Galic, Hung. (rar.), 

 Transs., Moldav., Podol., Volhyn. 



