Spilja Raca na Lastovu. 



Napisao dr. M. Šenoa. 



Sve spilje na istarskim i dalmatinskim otocima nastadoše 

 u vapnencu i to gotovo isključivo kredne formacije. Sve su te 

 spilje dosta stare, jer ne pokazuju ni najmanjega traga ni vlage, 

 ni vode; Stalaktit — stalagmiti velikih dimenzija tomu su ta- 

 kođer dokazom. 



Na jugoistočnoj strani otoka Lastova nalazi se sasma blizu 

 mora spilja Raca. Ulaz u spilju otvoren je prema jugu, pa se 

 nalazi nešto niže glavice, koja se prostrla izmed Radaš-dola i 

 Dosibjega dola, što se dokonča u Frevarsku dragu, nešto na 

 istok Velim stijenama i poznatom svijetioniku lastovskom. 

 Apsolutna visina ulaza spiljinoga ne dosiže ni 100 m, a obrašten 

 je gustom dračom i tetivikom;' čovjek dolazi u neposrednu 

 blizinu ulaza, pa ga ne može nikako naći, ako upravo ne zna 

 za nj. Ulaz je malen, trouglat; širina iznosi 2 m, a visina je 

 takova, da se odrasao čovjek mora sagnuti, kada ulazi. Slojevi 

 vapnenca, koji sačinjavaju svod spilje, brazde od jugo-zapada 

 prema sjevero-istoku, što se uopće opaža na cijelom otoku, a 

 opadaju prema sjevero-zapadu sa 15". 



Razlika visine izvanje prema onoj prve dvorane znatna je, 

 te iznosi preko 2'20 m. Prva dvorana (1.) protegnula se od za- 

 pada k istoku. Duljina njezina iznosi 29 m, a visina na naj- 

 višem mjestu 6 m, i to na istočnoj strani. U polovini razdije- 

 ljena je spilja sa tri stalaktit-stalagmita dugoljastoga proreza 

 (S — J). Od ovih najveći je onaj, što se nalazi na sjeveru. Tu 

 je prva dvorana široka 15 m, dok se na zapadnoj strani, nešto 

 ispod ulaza, protegnula jaka debela stijena, koja suzuje spilju 

 na ciglih 5 m. Tu je na kraju u sjevernoj stijeni kamin širok i 

 visok tek 0*5 m, a spušta se lagano prema istoku. Na istočnoj 

 strani dvorane ima još jedan stalaktit-stalagmit, dug jedno 4 m, 



1 Tako zovu ondje Paliurus i Smilax aspera. 



