Referati i književne obznane. 



Morton Fr. Dr.: Pflanzengeographische Monographie der 

 Inselgruppe Arbe, umfassend die Inseln Arbe, Dolin, S.Gre- 

 gorio, Goli und Pervicchio sanimt den umliegenden Scog- 

 lien. — Englers Botanische Jahrbücher Bd. 53. pp. 67.-273. Mit. taf. VIII. 

 bis XIV. und 2 Karten. 1915. 



U razvoju botaničkog izučavanja flore nekog kraja važna su tri 

 momenta, od kojih prvi i drugi možemo označiti sabiranjem građe, što 

 je zapravo predradnja za treći fitogeografski momenat. Gotovo sva istra- 

 živanja, što su vođena po Hrvatskoj do nastupa 20 stoljeća pripadaju 

 prvom momentu ili prvoj fazi fitogeografskih studija. To su floristički 

 radovi, koji postizavaju svoju svrhu davši točan sistematski popis na- 

 đenog bilja. U drugu fazu istraživanja ubrajamo mi one radove, koji se 

 ne bave samo kvalitetom flore, već i kvantitetom t. j. u kakvom su od- 

 nosu i smještaju pojedini tipovi međusobno. Mi u tom slučaju ne pro- 

 učavamo floru već vegetaciju nekog kraja. Takvih vegetacijskih stu- 

 dija nalazimo u našoj literaturi tek od novijeg doba. 



Treći momenat slijedi iz rezultata obaju predašnjih momenata, i 

 stvara općenite fitogeografske zaključke o kraju. Tu je upotrebljen ma- 

 terijal floristički, nakon međusobne komparacije, zatim vegetacijska građa 

 popunjena rezultatom komparacije florističkog materijala i međusobno 

 komparirana. Istom to sve dovodi do fitogeografije nekog kraja. Ideal da- 

 našnjih fitogeografa jest obradba u obliku monografije. U tom obliku 

 radnja treba, da sadržaje popis bilja sa nalazištima i oznakom fitogeo- 

 grafske valjanosti, zatim karakteristike u sastavu i ekologiji vegetacije i 

 treće, biljnogeografske izvode i prikaz povijesti i razvoja flore i vege- 

 tacije. 



Prvu fitogeografsku monografiju, što se tiče naših krajeva napisao 

 je praški profesor G. Beck v. M annaget ta*. Tu monografiju možemo 

 označiti nacrtnom i ujedno putokaznom za daljnja istraživanja i mono- 

 grafije. Beckova monografija je plod od nekoliko razmjerno kratkih puto- 

 vanja, no vanredno je obilna vrlo dobrim idejama. Kako god je Beckova 

 monografija lijep napredak u našoj literaturi, to ipak mimo očekivanja 

 nije bio dosta snažan poticaj za detaljne monografije, jer je druga mo- 

 nografija, što je može zapisati naša literatura, izašla tek godine 1915. To 

 je djelo F. Mortona, što je štampano u Englerovim „Botanische Jahr- 



* Die Vegetationsverhältnisse der illyrischen Länder. Die Vegetation 

 der Erde Bd. IV. 1901. 



