183 



rodnih prilika naših krajeva. Tu i tamo pojavljivala se u društvu želja i 

 za popularizacijom prirodnih nauka; u tu svrhu držala su se razna pre- 

 davanja, kojima se nastojalo predobiti šire slojeve za sudjelovanje u 

 društvu. No odziva je to nastojanje slabo našlo. Početkom godine 1911. 

 pokrenulo je društvo popularni časopis „Prirodu", no i ona, kao da ni- 

 kako nije mogla uhvatiti čvrsta temelja u našem narodu. Trebalo je dakle 

 i u tom smjeru provesti neke reforme, koje će odgovarati i duhu vremena 

 i potrebama našega čovjeka. Toj se reformi pristupilo početkom godine 

 1915. baš u sredini ratne buke i ta je reforma donijela žudena uspjeha. 

 Interes za naše društvo probudio se u našem narodu kao nikada dosele 

 i mi možemo da s ponosom naglasimo, da je hrv. prirodoslovno društvo 

 uz Maticu Hrvatsku i Društvo sv. Jeronima najpopularnije društvo u Hr- 

 vatskoj. Broj društvenih članova narasao je pod sadanjom upravom tako, 

 kako to od svoga osnutka nikada nije bilo. Popularni časopis „Priroda", 

 koji se štampao do godine 1914. u 300 egzemplara, štampa se sada u 4000, 

 a broj pretplatnika iznosio je do konca g. 1916. preko 2000. No interes za 

 „Prirodu" pokazuje se tako velikim, da dnevno pritiču novi pretplatnici. 

 Uprava društva nije mogla dostojnije da proslavi tridesetu godišnjicu na- 

 aega društva, nego osnutkom „Popularne Biblioteke", od koje je ovih dana 

 izašao prvi svezak štampan u £000 egzemplara. Uprava kani svake go- 

 dine izdati po nekoliko svezaka biblioteke i sve te sveske dobivat će 

 članovi društva besplatno, dok će pretplatnici „Prirode" dobivati od te 

 Biblioteke tek jedan svezak. Treba naime, da je neka razlika izmed čla- 

 nova, koji plaćaju 12 K godišnje i pretplatnika, koji plaćaju 5 K ili 3 K. 

 Šteta, da društvo po banskoj naredbi ne može još da potpunoma 

 funkcionira. Predsjedništvo je, istina, zamolilo od nadležne oblasti do- 

 zvolu za normalan rad društva, ali do danas još nije stiglo riješenje. No 

 stigne li povoljan odgovor, eto onda još bujnijega rada. 



Društvena knjižnica. Temelj društvenoj knjižnici dadoše one 

 naučne publikacije, što ih je društvo dobilo u zamjenu za svoj naučni 

 organ „Glasnik". Knjižnica je ta predana kr. sveuč. biblioteki u Zagrebu, 

 ali uz jednu pogodnost za članove: oni imadu pravo, da se njom služe. 

 Naša knjižnica neprestano raste, jer stojimo u vezi s mnogim naučnim 

 društvima i akademijama u Evropi i Americi, koji nam šilju svoje znan- 

 stvene edicije. Predajom biblioteke naše sveučilišnoj biblioteki, prestale 

 su neke dužnosti društvenoga knjižničara, a prešle su na sveuč. biblio- 

 teku. No još je ostalo nekoliko dužnosti, koje treba da vrši samo društvo. 

 U prvom redu treba se starati, da li pritiču u redu one publikacije, koje 

 društvo dobiva u zamjenu. Tu je brigu preuzeo dragovoljno na sebe kr. 

 sveuč. profesor Aug. dr. Langhoffer, pa mu se uprava društva na svem 

 uloženom trudu zahvaljuje. 



Novi član utemeljitelj. Društvu je pristupio kao član utemeljitelj 

 sadašnji blagajnik, dr. Marije Kiseljak. 



