najjednostavniji svijestan osjećaj prava pojava razuma. Ra- 

 zvijeniji razum sastoji od opažanja ili primanja, pamćenja ili 

 držanja i mišljenja ili sastavljanja raznolike, ali jedinstvene svi- 

 jesne građe. Spoznaja se osniva na razlici i savezu između 

 pojedinosti. Međusobno jednakih predmeta nema, jer jednako 

 može nešto biti jedino samo sebi. Razlika je posljedica i uzrok 

 promjena ili dogođaja unutar saveza. Svijesno osjećanje ili 

 opažanje je razlikovanje, koje uvjetuje sastavljene dogođaje, a 

 svaki dogođaj sastoji se od upliva i osjećaja kao uzroka i 

 posljedica. Svijest je u opće stupanj razlikovanja svega među 

 sobom i prema sebi. Stanje je svijesti prirodna pojava i spo- 

 znaja je sastavljena prirodna pojava unutar prirode, a priroda 

 jedini predmet spoznaje, jer izvan prirode u opće nije ništa 

 moguće. 



Prostor je i vrijeme uvjet svemu; u ideji je prostora ne- 

 prekidna neograničenost, a u ideji vremena vječnost. Zbilja 

 (egzistencija) ili mogućnost nečega izvan prostora i vremena 

 isključena je. Zbilja je neizmjerna, ali potpuno izvjesna sa- 

 dašnjost, a bezkonačna budućnost jest jedina mogućnost te 

 neizmjerne sadašnjosti. U svakom je času sadašnjosti sadržana 

 cijela prošlost, a i budućnost. Prošlost je naime sadržana u 

 kakvoći stanja sadašnjosti, kojom je i budućnost potpuno uvje- 

 tovana. Prostor sam izvan prirode ne postoji, nema ni smisla, 

 isto tako i priroda ili život izvan prostora i vremena. Spo- 

 sobnost, prostorivrijeme nerazdruživasu svojstva 

 života. Gdje nema, to jest, gdje ne bi bilo života, tamo nema 

 ni prostor ni vrijeme smisla, a gdje je sposobnost, koja je ne- 

 ograničena i vječna, tamo je život, a život je priroda. Priroda 

 obuhvaća sve; ona je jedno jedinstveno neograničeno i vječno 

 životno stanje, ona unutar sebe razvija i razum, da spozna 

 sama sebe. 



Život u svim svojim raznolikostima izlazi iz jednog te- 

 meljnog životnog pojava i svaka je životna pojedinost neizlučiv 

 dio životne cijelosti. Svi smo mi prirodni pojavi i sve je pri- 

 roda, što našim životom prolazi, sve je život sam, a svrha je 

 života spoznaja svijeta. Svijet kao cijelost nema svijesti, nema 

 dakle ni svjestne svrhe. Svjetski je život nužda (sila), a tako 

 je i spoznaja života nuždnaali i najviša životna potreba. Od- 

 gonetanje tog silnog, veličanstvenog svijeta naša je najviša 



