težnja, a spoznaja najviša slast, najviša životna zadovoljština. 

 A posve je sigurno, da samo priroda pruža sredstva i stvari 

 spoznaje i da izvan prirode ili svijeta ne možemo ništa spo- 

 znati. Spoznati možemo samo ono, s čime stojimo u savezu. 

 Što s našim svijetom u savezu stoji, pripada tom svijetu, a što 

 s tim našim svijetom ni u kakovom savezu ne bi stojalo, ne bi 

 za nas ni postojalo. To bi bio poseban svijet, koji s našim 

 svijetom ne bi u savez nikada ni mogao stupiti, jer savez se 

 mijenja, ali ne postaje i prestaje nikada. Svijet je samo jedan, 

 jer sastavljeni su svijetovi jedan svijet, a rastavljeni su svije- 

 tovi nemogući. 



Spoznajna istina oplemenjuje ljude. Mnogi omalovažavaju 

 spoznaju jer ju premalo poznaju. A gdje više prevladavaju niže 

 stvarne i oćutne potrebe, tamo ima i manje smisla za spoznaju. 

 I ako su još i preživjeli običaji, sama čuvstva i površni doj- 

 movi mjerodavni za stvaranje sudova, ipak i prava spoznaja 

 sve više vlada našim životnim prilikama. Na spoznaji se osniva 

 i sve veće iskorišćivanje prirode za užitkom. Ali spoznaja je i 

 glavna osebina čovjeka i mjerilo njegove naobrazbe, a bez 

 naobrazbe i stvarnog uzgoja ni nema čovjeka. Uzgojem postaje 

 čovjek razumno i razborito biće, a uzgaja ga život. Cijeli je život 

 — priroda, škola, u kojoj učiti znači doživjeti i tim upoznati 

 i shvatiti što više. Nitko ne shvaća, što nije ćutio, što nije do- 

 živio. Ali se ipak sve životne pojave pojedinca ne mogu pro- 

 tumačiti samo njegovim vlastitim životom, jer je svaki život 

 nastavak, svaki je život dio. Doživljaji pređa, dakle boli i užitak, 

 jesu biće (stanje) potomstva. Svako je biće u svom djelovanju 

 podvrženo svome stanju, svojoj prošlosti, a da ni najviše ta- 

 kovo biće nije svijestno svoje cijele prošlosti. Život se odi- 

 grava kao borba za životne potrebe, a i borba je sama životna 

 potreba. Težnje ne bi bilo bez zapreka, zadovoljstva bez 

 uspjeha, bez svladavanja zapreka. Ni spoznaje nema bez borbe, 

 a borbe bez ljubavi, bez sposobnosti. Uspjeh usrećuje, sve veći 

 napredak omogućuje sve veću sreću ali i nesreću. Biće bez ra- 

 zuma ne može nerazumno biti; s višim su razumom i veće 

 zablude moguće. Gdje nema čuvstva, nema ni boli. Tko imade 

 više znanja i veće sposobnosti imade i veće zahtjeve, a iz pre- 

 velikih zahtjeva slijedi nezadovoljstvo i razočaranje. Svijet imade 

 svega za svakoga, ali svakome stoji na raspolaganje samo ono, 



