22 . 



Na daleku moru istakle se dvije prilike jedna manja, druga 

 veća, prva niska, druga grebenasta, a obje se zavile u mrko 

 ruho. Leže u moru kao utvare i u prvi mah nisam znao, što 

 mi oko gleda. Nategnem šešir, upravim oko prema tim prili- 

 kama, a kad sam pogled podoštrio, reče mi gospodar barke, da 

 su to školjevi Orsir i Orsirić, prama kojima smo sada upra- 

 vili svoju vožnju. 



Pristali smo pod velikim stijenama, tu se iskrcali i na 

 prudju zagledali za naš žal značajnu mrežicu (Statice cancel- 

 lata), kojoj se stabljika razgranjuje u prilici mrežice, a kad pro- 

 cvate, zakiti se lijepim cvijetićima morgovaste (lila) boje. 



Iskrcavši se, obazirali i gledali smo na sve strane, ali sve 

 bijaše pusto , sve mrtvo, nigdje stvora božjega, no to nam se 

 samo činilo. Kako sam stupao sa kamena na kamen, zagledam 

 guštericu Lacerta muralis var. fiumana, koja je naglo su- 

 nula pod kamen ili stijenu i s druge se opet strane pojavila. 

 Kako me školjevi vazda u veliko zanimaju, jer na nje rijetko 

 dolazi prirodopisac, pošao sam od stijene do stijene, od ka- 

 mena do kamena, ali našao malo. U jednoj uskoj raspuküni 

 zagledam pužića iz roda Pomatias, istegnem ga, ali mi se 

 omako, pao medju kamenje i zato ne mogu reći, kojoj pripada 

 vrsti, ali mogu reći, da na školju živi Helix cincta, koja je 

 obična oko Osora, pa je ima i u hrvatskom primorju. 



Ono malo bilja, što sam na školju našao, već je ocvalo, 

 ponajviše i uvenulo ili ga je ono žarko južno sunce spržilo. 

 Smilja, bresine, kuša, dirake, ostružice, po Kvarnerskim otocima 

 obične biljke, nisam našao. 



Najobičnija je breka, koja je kao grm pokrila cijelu 

 istočnu, zapadnu i južnu stranu školja, a bijaše tako puna „bri- 

 čića" (crvenih zrna), kao da si ih po grančicama povezao. 



Sjeverna i sjevero-istočna strana Orsira od bure je obri- 

 jana, ona je gola poput dlana, tamo nema ni grma, ni grmečka, 

 tamo ni muha ne /.uji, niii se gušterica sunča. 



Mnogobrojan je na školju Asphodelus microcarpus, 

 kojega sam našao i na Rabu, Susku, Unijama, gdje ga zovu 

 „će pari jak". Običan je Scolymus hi Spaniens, Carlina 

 corymbosa, Euphorbia Wulfenii, Satureja nepeta, 

 Cynanchum contiguu m, Oryganum hir tum i Aristo- 

 ochia pallida. Na hladovitim mjestima i u raspuklinama, koje 



