26 



Ima po vrtovima i vinogradima, uz gromače i po stijenama 

 Agava, ima raznih kalctusa i japanskih kuri ka; južna 

 je vegetacija tako bujna, kao da bilje čuješ, kako raste. Uzlazeći 

 jednom ulicom, reče mi vrli otačbenik Fran Lovrić samo 

 ove riječi: „Evo je!" Sustao sam kao prikovan, jer zagledah 

 prvi puta ogromnu slatku datulju, koja je nekoliko metara 

 visoka i više od po metra debela. U jednoj pokrajnoj uličici 

 unišao sam u vrt Nikole Cara, gdje je datulja pred njego- 

 vom kućom raskrilila svoje ugledne hvoje. Upitah starca, koliko 

 je godina stara ; reče, da su njemu 84 godine, ali da je rasla, 

 kad bijaše još djetetom. Medju hvojama zagledam i plodove, 

 bilo ih nekoliko stotina, bilo krupnih, bilo sitnih datulja, koje 

 ostaju zelene. 



Još je jedna datulja u dvorištu djevojačke škole, koja po- 

 nese „muške", a ona u Cara „ženske" cvijetove, koje zaplodjuju 

 umj.etnim načinom t. i. muški se cvijetovi prenašaju na ženske 

 i zaprašuju, kako to biva i druguda po svijetu, gdje se datulje 

 goje u veliko. 



U Lošinju raste i rogač (rožićak; Ceratonia siliqua), pa 

 ima od njega i gajića, obična je maslina i lovorika, zimzelen 

 je i businac (Cistus salvifolius i C. villosus). Zimzelen uveli- 

 čava i gojeno drveće kao čempres (Cupressus sempervirens), 

 borić (Pinus pinaster), crni bor (P. nigricans), bijeli bor 

 (P. halepensis), pinjol (P. pinea), P. Paro Han a, kamelije 

 ne spola (Eryobotrya japonica), vi to gl av (Neriuni oleander), 

 magnolije (Magnolia purpurea, M. grandifolia), Prunus lauro- 

 cerasus, Aucuba japonica, Rosmarin us oficinalis, 

 a Agave americana raste gotovo pod svakom stijenom! 



Po vrtovima se goji i trstika (Arundo donax, A. Pliniana), 

 Pawlovnia, Albizzia, Cercis siliquastrum, Köhl- 

 reutheria panniculata, Gleditchia, Melia azade- 

 rach, Catalpa bignon ioides, Ziziphus vulgaris (ži- 

 žulje), Horten si a itd. 



5. Florula krase Privlake 25. travnja 1912. 



Oko ove krase imade nasada od borova (Pinus pinaster), 

 koji su ogradjeni gromačama, da im omogućuju razvitak, no 

 kad se podignuo poviše ograda, onda im gospoduje bura, koja 

 mora, da je tu žestoka. Stabla su nakoso nagnuta od sjevero- 



