64 



1901.), te nije čudo, da do danas još nemamo posve odlučnih 

 rezultata, i ako možemo sa dosadanjim uspjesima biti posve 

 zadovoljni. 



Serodiagnostičke metode. 



Razumijevanja radi je potrebno, da prikazem i pojedine 

 metode, koje su dovele do ovih rezultata. Do danas su poznate 

 u glavnom ove četiri metode: 1. precipitacija, 2. spajanje 

 komplementa, 3. anafilaksija i 4. konglutinacija. 



/. Precipitacija. 



Metoda je precipitacije već iz prije rečenog poznata. Bje- 

 lančevina dotične biljke, t. j. organa njezinog, cijepi se ku- 

 niću. Na taj način dobiveni antiser obara istu bjelančevinu i 

 svaku srodnu. Prvi, koji je upotrebio ovu metodu za diferen- 

 ciranje biljnih bjelančevina, bio je, kako sam spomenuo, Ko- 

 warski. Ovaj je istraživao ovim putem bjelančevine, dotično 

 albumoze žitarica, jer bi to bilo za razlikovanje raznih vrsti 

 brašna od praktične vrijednosti. Kowarski-u je već uspjelo po- 

 kazati, da imunserum od raži i pšenice daje reakciju sa dotičnim 

 albumozama, dok sa albumozom graškova brašna ni u kojem 

 slučaju ne daje reakcije. Tako je prvi put pokazana kemijska 

 razlika bjelančevina gramineja i leguminoza. 



Iza ovog je prvog uspjelog pokušaja slijedila čitava serija 

 serološko-botaničkih radova. Prije svega je ustanovljeno, da 

 kvantitativno mjerenje (vaganje) oborenog taloga može biti od 

 važnosti za stupanj srodnosti, a isto tako i koncentracija bje- 

 lančevina, koje se imaju istražiti. Ovo je posljednje iznašašće 

 upotrebljeno kao posebna metoda „razredivanja" (Verdünnungs- 

 methode). Ovom je metodom Be rtare 11 i pronašao, da graškov 

 antiserum reagira sa graškom do razređenja od 1 : 4.000, sa gra- 

 hom 1 : 200, sa grahovicom 1 : 50; lećin antiser sa lećom 1 : 5.000, 

 sa grahom 1 : 400, sa graškom 1 : 300, sa grahoricom 1 : 100. 



Po prvoj su metodi kvantitativnog mjerenja taloga istraživali 

 Magnus i Friedenthal i pronašli, da se množine obo- 

 renog taloga u pšeničnom antiseru sa pšenicom, raži i ječmom 

 odnose kao 24 : 11 : 4. 



Važno je nadalje kako sam već spomenuo i trajanje imu- 

 niziranja, jer što se dulje imunizira, to je ser jači, t. j. daje 

 reakciju sa dalje srodnim bjelančevinama. 1 u tom su smjeru, 

 provedena istraživanja od Magnusa. Evo primjera: 



