70 



tivum i obratno. Nadalje se pokazala srodnost medu bjelan- 

 čevinama vrsti Brassica rapa rapifera sa Br. napus 

 rapifera, dapače i između čitavog roda krucifera. Slični su 

 pozitivni rezultati sa pokusima sa raznim vrstama graha i graška. 

 Da je ova metoda osobito za botaničke svrhe podesna, 

 pokazao je osobito Gohlke u svojim dalekosežnim istraživa- 

 njima, kojima će biti još govora. 



4. Anafilaksija. 



Konačno iznosim ovdje i posljednju metodu, koja je pro- 

 vađana sa najmanje uspjeha, a čeka ju i vrlo slaba budućnost. 



Tijekom se je seroloških istraživanja opazilo, da životinje 

 postanu konačno osobito osjetljive na daljnje uštrcavanje, da- 

 pače obole i crknu. Taj se pojav osobite osjetljivosti ili sensi- 

 biliziranja zove po Richter-u anafilaksija. Anafilaksija se 

 dade prenesti uštrcavanjem na druge životinje, a što je vrlo važno, 

 djeluje i specifično, t. j. životinje sensibilirane kunićevom krvi, 

 reagiraju samo na ovu, a nikako na konjsku ili volovsku krv. 

 I baš su radi toga svojstva pokušali mnogi (Doerr Raubi- 

 tschek, Otto, Wedelstadt i Fellner, Karasawa i dr.) 

 upotrebiti anafilaksiju u serodiagnostičke svrhe. Imade dapače 

 pokušaja, da se na ovaj način diferencira i bilinske bjelančevine. 

 Tako su na pr. upotrijebljeni kao antigen leća, grah, riža, pše- 

 nica i t. d., i to djelomično sa pozitivnim, a djelomično sa ne- 

 gativnim rezultatima. No svi su pokusi služili istom u tu svrhu, 

 da se prouči valjanost metode, te je i dvojbeno, hoće li ova 

 metoda, dok poznajemo toliko boljih i zgodnijih, uopće uspjeti. 



Noviji rezultati serodiagnostičkih istraživanja u biljnoj 



sistematici. 



Sva su došle spomenuta serodiagnostička istraživanja u 

 botanici imala svrhu, da pokažu u koliko su poznate metode 

 uporabive. Nakon što je valjanost prvih triju metoda više ih 

 manje utvrđena, počinje nova faza u botaničkoj serodiagnostici 

 i to sa radovima prof. Me za i njegovih učenika, koji su sero- 

 diagnostičke metode upotrijebili na širokoj bazi, hoteći riješiti 

 mnoga važnija filogenetska botanička pitanja. 



Prva veća radnja koju sam već češće spomenuo potječe 

 od Gohlke -a. Prvi pokusi bijahu namijenjeni istraživanju,' 



