75 



upućuje autor na snošaj svijetla prema periodičnosti kod spirogira. „Slijed 

 dominantnih spirogira nije slučajan, već se spirogire izmjenjuju prema 

 debljini niti, množini klorofila i kloroplasta. U proljeću dolaze tanke, bli- 

 jede vrste s malo kloroplasta, ljeti debele, t;»mne vrste s više kloroplasta. 

 Jeseni se opet javljaju oblici proljeća. Vrstanje to zavisi o intenzitetu 

 svjetla, koji je različan u različno godišnje doba. Za potkrepu te ideje 

 upozoravam na analogiju s lišćem sjene i sunca". 



U dalnjem jednom poglavlju iznosi pisac opažanja o zanimivim 

 šiškama na vošerijama, koje su uzrokovane od kolešca Notommata Wer- 

 neckii. Pri tome mu je uspjelo, da direktno opaža, kako kolešce pregri- 

 zanjem ulazi u nit. 



U sistematskom dijelu iznosi se popis kojih preko 200 opaženih 

 vrsta, od kojih dvije vrste opisuje kao nove i to: Cylindrospermum Vouki 

 i Symploca erecia. 



Nadamo se, da će autor nastaviti sistematski ova istraživanja i po 

 ostaloj Hrvatskoj i Slavoniji, te da ne će ostati ova radnja samo kao 

 fragmenat. • Dr. Vouk. 



Ginzberger A.: Beiträge zur Naturgeschichte derScog- 

 lien und kleineren Inseln Süddalmatiens. Ergebnisse von zwe 

 im Mai und Juni 1911 und im Juli 1914 mit Unterstützung aus der Erb- 

 schaft Treitl ausgeführten Reisen. I. Teil. Denkschriften d. Kais. Akad. der 

 Wissenschaft in Wien. Mathem. naturw. Klasse, Bd. 92. 



Zasluga, da se je počelo sa sustavnim istraživanjima dalmatinskih 

 otočića i školjeva ide svakako Ginzbergera, adjunkta botaničkog vrta 

 i zavoda na bečkom sveučilištu. Maleni otočići i školjevi su teško pri- 

 stupačni istraživačima, koji trebaju za istraživanja i više vremena. Ginz- 

 berger je stoga organizirao jednu malenu ekspediciju, koja se je sa- 

 stojala od više raznih stručnjaka i koju je subvencionirala bečka aka- 

 demija znanosti, a austrijsko društvo „Verein zur Förderung der natur- 

 wissenschaftlichen Erforschung der Adria" stavilo je na raspolaganje 

 svoju jahtu, koja služi specijalno za znanstvena istraživanja. Ovoj ekspe- 

 diciji pridružiše se pod vodstvom Gnizbergera kao zoolozi Kam- 

 merer i Galvagni, kao geolog Vetters, a kao botanici Teyber i 

 Brunnthaler (obojica danas pokojnici). Područje istraživanja bilo je 

 otočje t. j. školji oko otoka Visa, Korčule i Lastova i to počam od Ja- 

 buke (Pomo). 



U ovom prvom dijelu izvješćuje ponajprije Gnizberger o samom 

 putovanju, te napose o literaturi, koja o tim školjima već postoji. Tu se 

 spominju i naši stručnjaci, koji su neke od ovih otoka i školja pohodili 

 kao Jiruš, Kišpatić, Rössler i Babić. 



Nadalje donosi se već i obrađeni materijal po nekim specijalnim 

 stručnjacima. Od botanika obradili su: gljive K. v. Keissler, lišaje A. 

 Zahlbruckner, mahove J. Baumgartner, mahove-jetrenjarke (Hepa- 

 ticae) V. Schiffner, anatomiju drva raznog grmlja A. Burgerstein; 

 od zoologa: Oligochaeta W. Michaelsen, Isopoda A Rogenhofer, 

 Scorpionidae F. Werner, Lepidoptera E. Galvagni i H. Rebel, Dip- 



