104 



U početku mora naša »Biblioteka« da donosi takova djela, koja i svojim 

 sadržajem i načinom obradbe mogu zadovoljiti svakoga, koji se zanima 

 za prirodu i njezine pojave. Tek kasnije možemo pomišljati na takove 

 radove, koji se bave i kakvim specijalnim pitanjem iz prirodnih nauka. 

 Dok smo lani, u prvom svesku, u Flammarionovoj »Pripovijesti o repa- 

 tici« imali na umu, da podamo sliku razvoja našega planeta i života na 

 njem, to ćemo ove godine poći malo dalje, pa ćemo nastaviti tamo, gdje 

 je Flammarion prestao, donijet ćemo razvoj čovjeka od njegovoga pri- 

 mitivnoga života do onoga odsječka u njegovu razvoju, gdje je čovjek 

 postao gospodarom u prirodi. No iako je čovjek postao u toj prirodi tako 

 moćno biće, ne smijemo misliti, da je on zato i neki poseban stvor, s nekim 

 posebnim privilegijima, oko kojega bi se imao da kreće čitav univerzum. 

 Ne, to bi bila zabluda, kad bismo tako mislili i to bi nas učinilo nastra- 

 nim, takovo mišljenje bilo bi izvorom nesreće i nevolje po čovjeka. Samo 

 u onom času, kad dodjemo do spoznaje, da smo mi članovi prirode po- 

 svema ravnopravni svakom ostalom stvoru, da su i »životinje bića — kako 

 veli Thompson — kojih se težnje i osjećaji razlikuju od naših tek u na- 

 činu izražavanja i po svojoj vrijednosti, pa da u čovjeka nema ništa, što 

 se ne bi bar neznatno nalazilo i u životinji, a životinja da nema nijednoga 

 običaja, nijednoga svojstva, koje do neke granice ne bi i čovjek imao«, 

 samo u tom času može čovjek da osjeti ono unutarnje zadovoljstvo, koje 

 čovjeka, razblažuje, koje ga čini sretnim, koje čini, da uzljubi ste što živi 

 u njem i oko njega; ta spoznaja može da učini od nas ono, što je učinila 

 od sv. Frane Assiškoga, koji pjeva himnu i klisurama i uzduhu i vodi, 

 koji vidi u svim životinjama svoju braću i sestre; srce čovjekovo postaje 

 samo sijelom ljubavi i nepoznaje mržnje. Ovaj nazor, da smo mi i živo- 

 tinje jednoga porijekla nije valjda nitko tako sjajno potkrepio i obrazložio 

 kao E. S. Thompson svojim pripovijestima iz života raznih životinja, 

 pa to je bilo razlogom, da smo kao drugi svezak »Popularne Biblioteke« 

 priredili mali niz tih čuvenih pripovijesti. Taj će svezak izaći ovih dana 

 i raspačat će se članovima besplatno, dok će ga pretplatnici »Prirode« 

 moći nabaviti uz popusnu cijenu. Za tisak je već priredjen Macterlinckov 

 »Život pčela« i Ewaldov »Dvonožac«. 



Uvidjajući važnost prirodnih nauka, mi smo odlučili, da sve pu- 

 blikacije, što ih društvo izda, podamo našim članovima besplatno. Na taj 

 način unijeli smo u naše društvo nov, krepči život, koji se osjetio onim 

 mahom, kako smo našu reformu s »Popularnom Bibliotekom« započeli. 

 Pa ako je naša »Priroda« naišla na potpuno razumijevanje u našem na- 

 rodu, na to je razumijevanje naišla i »Popularna Biblioteka«, jer druga- 

 čije ne možemo da shvatimo sav onaj ushit, što je zahvatio sve prija- 

 telje prirodnih nauka s našega nastojanja, ne možemo da shvatimo onaj 

 interes za naše društvo, koji se zapaža danomice u sve većem porastu 

 članova. Ta samo u prva četiri mjeseca ove godine pristupilo je u društvo 

 više članova, no što ih je pristupilo u čitavih trideset godina društvenog 

 opstanka. Broj članova premašio je već davno petu stotinu, a to je 

 za naše prilike i za onoga komu je poznata historija našega društva sva- 



