108 



Posao oko društvenih edicija bio je golem, on nije ni sada popustio, 

 jer se društvo sve više razgranjuje. Za taj posao nismo najmili nikakovu 

 pomoćnu silu, nego je to nastojao da obavi sam urednik, a znatno mu je 

 u tom radu pomogao prof. A. pl. Kugler i asistent Nikola F-ink. Upravni 

 je odbor na svojoj sjednici, koju je održao odmah, čim je prispjela dozvola 

 za djelovanje društva, dne 10. ožujka o. g. zaključio jednoglasno na predlog 

 blagajnika dra. M. Kiseljaka, da se od dobitka dade uredniku nagrada od 

 1000 K, g. A. pl. Kugleru 400 K, a g. Finku 100 K. 



Na toj sjednici nadopunjen je i upravni odbor sa tri člana. Odbor- 

 nici dr. Drapczynski i prof. Šuklje već su na početku rata, kako smo to 

 spomenuli, krenuli na bojne poljane, a koncem lanjske godine pristupio 

 je dr. M. Kiseljak medju naše članove utemeljitelje, pa je po pravilima 

 društva istupio iz odbora. Odbor mu je za njegovo revno djelovanje izra- 

 zio zapisnički svoju hvalu. Optirali smo za odbornike: g. A. pl. Kuglera, 

 koji je preuzeo blagajničke funkcije, g. Nikolu Finka, koji je preuzeo taj- 

 ničke funkcije,* te g. prof. S. Šteinera. Njihovi mandati traju do prve 

 glavne skupštine, a na kojoj se ima nadopuniti odbor izborom novih od- 

 bornika. 



Negdje na početku naše uprave koncem mjeseca svibnja, a početkom 

 lipnja 1914. obdržavao se u Pragu V. kongres čeških prirodoslovaca i 

 liječnika. Na taj su kongres bili pozvani svi slavenski prirodoslovci i 

 liječnici, pa medju njima i mi Hrvati. U ime hrv. prir. društva i u ime 

 hrv. prirodoslovaca prisustvovali su uz potporu hrv. vlade na tom kon- 

 gresu i predsjednik našeg društva, te prof. dr. Bubanović, urednik 

 »Glasnika«. Obojiia su održali predavanja iz svojih struka, te su u svim 

 krugovima grada Praga naišli na najsimpatičniji prijem. 



Bilo je i tužnih dogadjaja u našem društvu. Jedan od osnivača na- 

 šeg društva, marni radenik na polju prirodnih znanosti prof. Ante Kor- 

 lević, odijelio se od ovoga svijeta i odselio se u vječnost (Glasovi: Slava 

 mu!) Iz harnosti spram njegova rada posvetilo mu je društvo u svom 

 naučnom organu »Glasnik« topli nekrolog iz pera vjernoga mu druga prof. 

 A. Langhoffera. Našem starom simpatičnom profesoru, koji je i nas uveo 

 u misterij prirodnih naka kličem i u ime svoje i u ime hrv. prir. društva: 

 Slava ! 



Hrv. prir. društva sjetiše se i dobročinstvima. Vjekoslava Hasek, 

 rodjena Bastalić, supruga blagopokojnoga Cezara Haseka, nekadašnjega 

 odbornika hrv. prir. društva, ostavila je oporučno 2000 K. Vrloj pokoj- 

 nici, koja je i na smrtnoj postelji mislila o dobrobiti našeg društva, neka 

 je Slava! 



Eto to je prikaz o našem radu u ovo ratno vrijeme, dok nam je bilo 

 obustavljeno djelovanje. Što smo učinili, učinili smo istina sve na svoju 

 ruku, ali u najdubljoj vjeri, da radimo u dobro društva i naroda. Uvijek 

 nas je vodila samo i jedino ljubav s pram nauke, te najčišće svećenice 

 istine. Naš rad smatrali smo vazda samo dijelom svoje dužnosti, pa ako 

 smo tu dužnost valjano obavili, onda smo zadovoljni. Na vama je, a ne 

 nama, da o tom sudite. 



