112 



Imovina se sastojala koncem godine 1916.: 



Iz vrijednosnih papira 13.063 K 53 fil. 



Iz uloška u gotovom 2.00"/ K 45 fil. 



Gotovina na tekućem računu I. hrv. štedione . . . 323 K — fil. 



Uložak kod poštanske štedionice 708 K 33 fil. 



Tražbina dugova 28 K — fil. 



Gotovina u blagajni 1 K 86 fil. 



Vrijednost inventara 21.286 K 42 fil. 



Ukupno . . . 37T4i8~K~59 fil. 



Pošto društvo nema dugova, to je cijela ova svota čista imovina. — 

 Prema tomu predlažemo odboru i bivšem blagajniku dr. Kiseljaku absu- 

 lotrij. 



U Zagrebu, 16. svibnja 1917. 



Dr. St. H n d 1. Dr. A. pl. M i h a 1 i ć. 



Skupština prima jednoglasno izvještaj revizionalnog odbora na zna- 

 nje i podijeljuje odboru i blagajniku dru. M. Kiseljaku apsolutorij. 



Pročelnik astronomske sekcije prof. A. pl. Kugler čita ovaj iz- 

 vještaj : 



Slavna skupštino! 



Navještajem rata godine 1914. ostala je zvjezdarnica bez upravitelja 

 dr. Drapczynskoga, pa mi je stoga predsjedništvo društva povjerilo 

 upravu zvjezdarnice. Najpreči moj posao na zvjezdarnici bio je konačno 

 namještenje meridijanskoga kruga, tog glavnog instrumenta svakog opser- 

 vatorija. Instrumenat je taj već bio doduše postavljen na betonskom stupu, 

 no nije se njime još moglo motriti, jer su neki dijelovi bili krivo postav- 

 ljeni, a jedan je dio aparata ležao još u škrinji, u kojoj je aparat prispio u 

 Zagreb. Motrenja na tom aparatu bila su mi isprva iteščana, jer od pri- 

 jašnje uprave nisam primio nikakovih bilježaka, koje bi se ticale tog apa- 

 rata. Tako na primjer nisam poznavao vrijednost razdiobe libele, a još 

 mi ni danas nije točno poznata, prem je libela na hidrografičkom zavodu 

 u Pulji ispitana i vrijednost razdiobe odredjena. 



U jeseni 1914. uredjen bi posvema aparat za motrenje. Od početka 

 listopada te godine, pa sve do danas odredjujem otprilike svakih tjedana 

 dana tim aparatom vrijeme, koje je temelj svakom astronomskom opaža- 

 nju. Moram ovdje istaknuti, da namještenje meridijanskoga kruga nikako 

 ne zadovoljava zahtjevima, što ih astronom mora da traži od ovakova 

 instrumenta. Aparat je smješten na visokom tornju, koga svaki vjetrić 

 uzbiba, koga svaka kočija, što prolazi ulicom, uzdrma, pa se stoga baš ona 

 fundamentalna mjerenja, za koja je taj instrumenat i nabavljen, ne mogu 

 njime da obavljaju. 



Kako je početkom rata obustavljeno delovanjje društva, a time i 

 zvjezdarnice, to je prestao baš najvažniji rad zvjezdarnice, naime popula- 

 rizacija astronomije. Kada je prije tri mjeseca dobilo društvo dozvolu 

 djelovanja na temelju potvrdjenih pravila, mogla se i zvjezdarnica 



