161 



Slično su već prije utvrdili Transehe (1913.) s Daphinia 

 magna. Loeb i Wasteneys (1912.) s ribom Fundulus, 

 Davenpost i Castle (1 896.) s ličinkama Biifo lentigi- 

 nosus ')• Daphnia magna držana prije kod temperature od 

 30", priviknula se već nakon jednoga sata na djelovanje tem- 

 perature, pa je stoga mogla dvaput dulje podnijeti tempera- 

 turu od 38^, nego ona, koja nije bila navikla na ovu tempe- 

 raturu, već je iz obične temperature direktno prenesena u vi- 

 soku temperaturu od 38". Riba je Fundulus ostala na životu i 

 kod temperature od 35", kada se je prije kroz 30 sati priučila 

 kod 27^ na djelovanje temperature, dok je druga odmah uginula. 

 Opaženo je pače, da ribe i zadrže neko vrijeme ovu stečenu 

 otpornost protiv štetnoga djelovanja temperature. I punoglavci 

 su od Bufo lentiginosus, koji su odgojeni kod temperature 

 od 15'\ mogli da izdrže samo djelovanje temperature do 40". 

 No kada su se prije priviknuli kroz 28 dana na temperaturu 

 od 25", mogli su posve dobro izdržati i temperaturu od 43,5", 

 a ni njima nije posve nestalo ove stečene otpornosti. 



II. Interval disanja i van't Hoffovo temperaturne pravilo. 



Slobodna se energija u organizmu stvara oksidacijom, a 

 do kisika potrebnoga za ovaj kemijski proces dolazi organizam 

 disanjem. Brzina kemijskih procesa ovisi u glavnom o tempe- 

 raturi ; viša temperatura pospješuje svaku kemijsku reakciju, i 

 to po van't Hoff ovom temperaturnomp ravilu, t. j. povisi li 

 se temperatura za 10'\ postanu kemijski procesi 2 — 3 brži.-) Iz- 

 među djelovanja temperature na brzinu kemijskih i životnih pro- 

 cesa postoji velika sličnost. Van't Hoffovo je temperaturno 

 pravilo utvrđeno i matematički formulirano za mnoge kemijske 

 procese. Valjanost se toga pravila lako ispita, ako je poznata 

 brzina nekoga kemijskoga procesa kod temperatura, koje se 

 razilaze za 10". Konstantna brzina K, ^ lo kod temperature 

 više za 10" razdijeli se s konstantnom brzinom Kt kod niže 

 temperature, te se odmah vidi, da li je vrijednost kvocijenta iz- 

 među 2 i 3, dakle : 



') H. Przibram (1914.) Experimental-Zoologie, 5. Funktion, p. 110 

 do 111. 



-') A. Kanitz (1915.), Temperatur und Lebensvorgänge. Berlin. 



