Referati i književne obznane. 



Dr. Viktor Vogl : Die Fauna der eozänen Alergel im Vinodol in 

 Kroatien. (Mit einer Tafel und zwei Figuren im Text). Mitteilungen aus 

 dem Jahrbuche der k. ung. geologischen R.-A. XX. Bd., 2 Heft. Budapest 

 1912. p. 8L-114. 



Iz Kosavina u Vinodolu opisao je K. Frauscher g. 1884. najbogatiju 

 do sada poznatu eoceansku faunu Hrvatske. F. Frauscher pominje 75 

 vrsti, koje su starosti ronca-slojeva. Dal ne 11 i i De Stefan i također su 

 posjetili ovo nalazište i povećali faunu za 8 do 9 vrsti. T. Kor mos 

 sakupio je na ovom i na novim nalazištima faunu, koju je u ovoj raspravi 

 opisao V. Vogl. 



Poznato nalazište kod Kosavina je ono u jarugama kod mlina 

 Podugrinac. U rastrošenim žućkasto-sivim laporima ima mnogo okamina. 

 U sredini tih slojeva nalazi se zona s Cyrena sirena, dok su u ostalim 

 slojevima foraminifere, koralji, školjkaši i gastropodi pojednako razdijeljeni. 

 Potanji slijed slojeva neda se utvrditi. 



Drugo bogato nalazište je Drvenik, koji se podiže na po puta 

 izmjeđu Bakra i Bribira. Na krednim vapnencima slijede vapneni kršnici, 

 a na njima rastrošeni lapori u kojima ima jedna tvrdja vrsta s okaminama. 

 Uz foraminifere, koralje, bodljikaše, školjkaše i gastropode ima tu i bra- 

 hiopoda, crva i krustacea. Školjkaši i gastropodi su redovno sačuvani, samo 

 u obliku kamenih jezgri. Kod Grižana u Slanom potoku i Kučina potoku 

 sabran je fauna numulita. Više organizovani oblici su ovdje vrlo rijetki. 

 Fauna nalazišta Drvenik i Slani potok neda se ni usporediti bogatstvom 

 vrsti, koje su se već otprije poznate iz Kosavina. 



Ove se naslage prostiru diljem ove tektonske doline, koja kod Novog 

 doseže more. U zapadnom njezinom dijelu poznate su samo foraminifere. 

 Napomenuti ću, da moderni franceski autori dijele eocen odozdo prema 

 gore u slijedeće 4 etaže: lutetien, auversien, bartonien i Indien, pa je ta 

 razdioba vrlo prijegledna. Za eocen su važne naslage Vicentina u Italiji. Na- 

 slage kod San Giovani Ilarione pripadaju prema tome gornjemu lutetienu. 

 Ronca naslage, koje neki autori stavljaju u lutetien, treba smatrati ekvi- 

 valentom naslaga kod Beauchamp-a u Franceskoj. Iz statigrafijskog položaja 

 tih naslaga neda se doduše ništa zaključiti o njihovoj starosti, ali sa- 

 državaju neke vrsti, koje su karakteristične za auversien Pariške kotline. 



U Istri i Dalmaciji pripadaju ove faune naslagama San Giovani 

 Ilarione, dakle gornjem lutetienu. Iste su starosti i naslage kod Drvenika. 

 Fauna Kosavina pripada Ronca-naslagama, dakle auversienu. Ronca-slo- 



