239 



jevi su brakični, a i kod Kosaviiri vitle se u sloju s Cyrenaina utjecaj 

 i sladivanja. Fauna Kosavina razlikuje se od ostalih nalazišta. 



V. Vogl misli, da su faune Kosavina, Drvenika i Slanog potoka 

 ekvivalentne, pa da su to samo facijelne razlike taložina istog mora. Fauna 

 Drvenika je morska, ona Kosavina nastala je uplivom brakične vode, a 

 fauna Slanog potoka imala bi zauzimati posredan položaj između tih 

 dvaju nalazišta. 



Tim bi ali bilo potvrđeno, da su faune Ronca i San Giovani llarione 

 istovjetne, t. j. da obje pripadaju lutetienu. Kako smo vidjeli, to su neki 

 autori već prije naglašavali. Na temelju do sada poznate faune Drvenika, 

 držim, da se to pitanje nikako neda i ne smije riješavati. 



Poznati poznavaoc tercijara?. Oppenheim ispravio je određenje 

 nekih vrstti. Prema tomu je od novih vrsti T roch us Kormosi nedo- 

 statno sačuvan, a treba ga usporediti s T. Bologna! Bayan. Cerithium 

 li bum i cum je Me lan at ri a. Za koralj, koji je određen kao Smilo- 

 t roch us (?) eocaennicum, sigurno je samo to, da ne pripada tom rodu. 

 Od poznatih vrsti treba Porocidaris pseudoserrata nazvati Rhab- 

 docidaris m e špilu m Desor. Vrst određena kao Linthia verticalis 

 ne pripada tom rodu. Ostrea roncaensis treba nazvati O. roncana 

 Bay. Pecten tripartitus pripada valjada vrsti P. Tschihatscheffid 

 Arch., Turritella carinifera treba nazvati T. Oppenheimi Nevvt., a 

 i ta vrst nije sa sigurnošću utvrđena. Oblik određen kao Cerithium 

 Prattii ne pripada toj vrsti. Isto vrijedi i za C. cfr. Verneullii. Oblik 

 opisan kao Cerithium (Campanile) vicenti num ne pripada podrodu 

 Campanile niti toj vrsti. 



V. Vogl ne pripada nikako onim autorima, koji određuju fosile na 

 način, kako to čine djeca kad se igraju sa slikama, pa nam zato ta okolnost 

 tim više potvrđuje, kako je danas, gdje se je paleontologijska znanost 

 tako razgranila i specijalizirala, opasno poduzimati ekskursije po različitim 

 geologijskim formacijama i paleontologijskim skupinama. 



M. Salopek. 



Dr. Viktor Vogl: Die Tithonbildungen im kroatischen Adriagebiet 

 und ihre Fauna. (Mit 1 Tafel u. 8 Figuren im Text). Mitteilungen aus dem 

 Jahrbuche d. k. ung. geologischen R.-A. Bd. XXllI, Heft 5. Budapest 1916. 



V. Vogl obdario nas je god. 1913. raspravom o paleodijasu kod 

 Mrzle Vodice, koju sam referirao u ovom „Glasniku". Ta je fauna loše 

 sačuvana, pa je određenje pojedinih vrsti, u mnogom nesigurno, te bi podnijelo 

 jaki cfr. Usto su priložene slike na žalost posve nepovoljne i nedostatne, pa 

 nam ta interesantna fauna i njezin statigrafijsi^i položaj ostaje i nada'je 

 u mnogom pogledu zagonetkom. Već u izvještaju pomenutog zavoda 

 za god. 1911. izvjestili su Th. Kor mos i V. Vogl o razvitku jure 

 od jadranskog mora pa do Fužina, te spomenuli naslage gornjeg jure u 

 okolici Ličkog polja, s faunom, koja je karakteristična za stramberške 

 slojeve. To su bili tek prethodni izvještaji. 



Jura zapadne Hrvatske vanredno je monotono razvijen. Mi do danas 

 nijesmo mogli da raščlanimo tu formaciju, ma da u tim naslagama okamine 



