* 243 



štitili izučavanja od prijašnjih godina i g. 1914., a u opisu „Pogledi na 

 floru Učke gore" navodi tipove, koje je pribilježio od Poklona do 

 Opatije, upoznava nas sa biljem bukove šnme na Učkoj gori, sa floruloni 

 njezinih livada i stijena i svršava svoju raspravu sa subalpinskiin i al- 

 pinskim biljem Učke gore, odnosno Vele Učke. 



Na svojim ekskurzijama našao je H. za floru Učke gore i „novih" 

 biljaka kao: Melittis albida, Pimpinella saxifraga var. nigra. Cen- 

 ta u r e a r u p e s t r i s, H i p p o c r e p i s c o m o s a, 1" e u c r i u m m o n t a n u m , 

 Arthericum ran osu m, Thymus montan us, Gera ni um lucidum, 

 Daphne lau resi a, Asplenum ceterach, A. ruta muraria, Rham- 

 nus intermedia, a na Veloj Učki obreo je Berberis aetnensis var. b rä- 

 ch yodont a, Juniperus communis, Cytisus alpinus, u prigorju 

 planinski javor (Acer pseudoplatanus.)'-) Autorcferat. 



Dr. mont. I. Turina: Die Braunkohlenablagerungen von Livno-Podkraj 

 und Zupanjac. Montanistische Rundschau 1916. p. 32. 



Slatkovodne tercijarne naslage Bosne svratile su već odavna na sebe 

 pozornost geologa i to ne samo zato, što su ugljonosne. Bečki geolozi 

 Mojsiso vic s, Bittner i Tietze ispitivali su god. 1879. te tvorevine, 

 koje ponajviše ^^astoje iz lapora, gline, slatkovodnih vapnenaca i konglo- 

 merata. Premda je nadjeno u tim naslagama okamina, ipak je teško tač- 

 nije odredi njihovu starost, jer posve manjkaju morski horizonti, na kojima 

 bazira geologijska stratigrafija. Za to im je i starost ostala preporna. 

 Bittner ih pribraja u glavnom „mlađem neogenu", Mojsisovics im 

 stavlja začetak u mediteran, Tietze im ne spominje starosti. M. Neu- 

 mayer proučavao je slatkovodnu faunu kod Zenice, pa je držao, da pri- 

 pada sarmatskom slatkovodnom facijesu. Štur je ispitivao floru istih na- 

 slaga, pa ih na temelju flore ispoređuje sa Socka-naslagama, koje pripa- 

 daju gornjem oligocenu. Prije pomenuti bečki geolozi smatrali su, da ove 

 slatkovodne tvorevine leže u kotlinama, koje su nastale za vrijeme kop- 

 nenog perioda, koji je nastupio nakon dizanja kopna iz eocenskog mora. 

 Ta stara konfiguracija tla, odgovara približno još i današnjim snošajima. 

 Svi kasniji tektonski pojavi tek su od sporedne važnosti. Siebenrock 

 opisao je iz ovih slatkovodnih naslaga faunu riba, koje sve pripadaju 

 morskim vrstima. Od god. 1898. proučavao je u više navrata bosanske 

 slatkovodne naslage sarajevski zemaljski geolog F. Katzer. Novijeg da- 

 tuma su i istraživanja H. Engelhardtao flori, koja je nadjena u tim 

 naslagama. 



Poznata je činjenica u stratigrafiji, da razvitak faune i flore nije išao 

 pariilelno. Stratigrafija bazirana na flori, bitno bi se razlikovala od da- 

 našnjeg sistema, koji se temelji poglavito na morskim tvorevinama. Ne 

 samo razvoj faune i flore, već i razvoj kopnene i morske faune često nije 

 bio usporedan. Lijep primjer zato nalazimo i u ovim slatkovodnim na- 



^) O svojoj raspravi napisao je //. i „Izvadak' pod naslovom: Flo- 

 ristische Forschungen in Ost-lstrien. II. Das Učka-Gebirge und Umgebung. 

 (Vidi: Izvješća o raspravama matemam.-prirodosl. razreda Jugosl. .-aka- 

 demije. Sv. 5. Januar 1916., p. 30.-50.) 



Glasnik hrv. prirodoslovnoga društva. 1/ 



