'248 



U novije vrijeme dobili smo više radova o srednjem trijasu Bosne. 

 Svi potvrđuju predmnjevu, da granice pojedinih trijadičkih područja nijesu 

 tako oštre, kako se je to prvobitno mislilo. Ima mnogo niti, koje vežu 

 bosanski srednji trijas s trijasom Alpa, pa i s onim Himalaje. Ipak ima 

 svako od tih područja svoj zaseban kolorit. Posve je jasno, da su razlike 

 između indijskog i mediteranskog razvoja srednje;,' trijasa mnogo veče 

 od onih između alpinskog i dinarskog razvoja. 



Znam, da će mnogi naš prirodoslovac pregledavajući tu radnju reci, 

 pa to su opet opisivanja vrsti, sistematska nabrajanja! Gdje su biologijski 

 i filogenijski momenti? Ti ali prirodoslovci zaboravljaju, da postoji nauka 

 geologija, za koju je rekao T. Fuchs, da je kruna prirodnih znanosti. 

 Sukus i jezgra te znanosti bila su i biti če stratigrafijsko-paleontologijska 

 istraživanja. Mi ne tražimo od tih radova niti biologijskih niti filogenijskih 

 izvoda, jer se oni na temelju ovakovih fauna i ne mogu provesti. Naša 

 je zadaća posve druga. Znanstvena metoda zoologije i paleontologije posve 

 je različna; pojam vrsti u zoologiji i paleontologiji nimalo se ne podudara. 

 Poželjno bi bilo više stratigrafijskih i biostratigrafijskih opažanja, koja 

 se sva sjedinjuju u najnovijoj geologijskoj znanosti paleogeografiji, koja 

 nam prikazuje rasprostiranje geologijskih mora i kontinenata, sa svim nji- 

 Jiovim promjenama. 



Dragi če pak prigovoriti: pa to su opet cefalopodi ! Ali što čete 

 kad geologu vrijedi često više jedan amonit, nego cijele serije fauni raz- 

 ličitih drugih invertehrata i vertebrata. Af. Salopck. 



Vijesti geološkoga povjerenstva za kraljevine Hrvatsku i Sla- 

 voniju, za god. 1914. i 1915. Uredio dvor. savj. l)r. Karlo Go rja- 

 jio vi ć-Kr ambe rger. Zagreb, 1916. 



Ako uvažimo, da je polovica znanstvenih radnika, kako montanoge- 

 ologijske tako i agrogeologijske sekcije geološkog povjerenstva mobilizo- 

 vana, pa ako uvažimo, da je većina radnog područja, naročito onog u 

 kojem se posljednih godina geološki radilo, proglašena ratnim područjem, 

 to su „Vijesti" za godinu 1914. i 1915., dakle za dvije ratne godine, i svojim 

 kvalitetom i kvantitetom članaka obilne. „Vijesti" su tiskane hrvatskim i 

 njemačkim tekstom, a obuhvaćaju izvještaj o radu montanogeologijske, 

 agrogeologijske i geografske sekcije „geološkog povjerenstva za kraljevine 

 Hrv. i Slav." U prvom dijelu susrećemo dvije radnje prof. Ferde Kocha: 

 „Izvještaj o geološkim odnosima u opsegu lista Plitvice" i „Prethodni iz- 

 vještaj o potankom geološkom snimanju okolice Karlovca". U prvoj radnji 

 svakako je važno i zanimljivo raspravljanje prof. Kocha o postanku „Plit- 

 vičkih jezera". U novijoj našoj literaturi nalazimo više rasprava raznih 

 autora, koji se bave genezom Plitvica. Jasno i kritičko raspravljanje na 

 temelju geoloških studija čitavog tog terena, što dolazi u opsegu tog lista, 

 kako ga je proveo Ferdo Koch, unijet će u to zaista zanimljivo pitanje 

 mnogo novih pogleda. Prof. Koch naglašuje, da se pregrade vapnene se- 

 dre ne mogu uzeti kao jedini uzrok postanku jezera, kako su to dosad 

 neki autori tvrdili. 



Drugi izvještaj prof. Kocha podaje nam sliku o geološkim odnoša- 

 jima okolice Karlovca, pak će uz raspravu dra Gorjanovića „0 nekim 



