249 



dubokim bušenjima kod Karlovca i Duge Rese" biti bez sumnje iscrpiva' 

 obilna podloga, na temelju koje će se izraditi buduća geološka karta lista 

 „Karlovac— Vojnić" (zona 24 col. XIII.) 



Rasprava dra Gorjanovića „Diluvijalna terasa oko Virovitice— Lu- 

 kača" novi je prilog u istraživanju „izloženog prapora" u našoj domovini. 



Drugi dio „Vijesti" zapremaju izvještaji agrogeološke sekcije i agro- 

 geološkog rada u terenu, koji već iz prije spomenutih razloga nije mogao 

 biti tako obilan, kako je bio zasnovan, istraživanja obavljala su se u dva 

 smjera; agrogeološko u okolišu Kupe i to šumsko tlo u Draganićkom lugu, 

 te agrogeološko kartiranje ravnih predjela između Koprivnice i Ludbrega, 

 pak onda ampelogeološko kartiranje vinograda od sv. Jane do Krašića 

 te u okolici Samobora. 



Iscrpiva je radnja prof. Sandora „O istraživanju tla šumskih kultura 

 u Lici", kao prvi izvještaj tih istraživanja u terenu. Zanimljivi su i rezul- 

 tati ampelogeološkog kartiranja Sv. Ivana Zelina od ing. chem. B. Šolaje. 

 Obje radnje zaslužuju obzirom na gospodarsku važnost osobitu pažnju 

 Interesantna je rasprava dra. Gorjanovića „K pitanju izravnanja krševitih 

 krajeva te postanka osamljenih kamenitih stupova" u predjelima krša. 



Dr. Gorjanović je ovim novim prilogom za poznavanje nekih oso- 

 bitih forma u kršu podao novih misli i upozorio na nove neke činjenice, 

 koje kod stvaranja krških forma u velike odlučuju. Osobito je upozorio 

 na tektonsko djelovanje u krškim predjelima, bez kojeg se djelovanja po- 

 jedini pojavi u kršu ne mogM nikako rastumačiti. Dr. Gorjanović na neki 

 način pokazuje put, kojim valja poći u istraživanju pojedinih krških forma. 



Treći dio „Vijesti" zapremaju rezultati polučeni u okviru rada geo- 

 grafske sekcije geološkog povjerenstva. Dr. Gavazzi raspravlja iscrpivo o 

 rezultatima, što ih je polučio u mjerenjima sile teže na 51 postaji u Sri- 

 jemu Eötvösovim aparatom, dok nas prof. Kugler upoznaje s novim geo- 

 magnetičkim istraživanjima u Hrvatskoj. Zanimivi su rezultati istraživanja, 

 što ih u svojoj raspravi o temperaturi tla u Topuskom iznosi dr. Gavazzi, 

 te će ti rezultati bez sumnje valjano i praktički poslužiti. 



Pri koncu dodan je „Vijestima" i kratak izvještaj o radu „zemaljske 

 komisije za istraživanje Srijema", čiji se znanstveni prinosi prigodice 

 štampaju u raznim domaćim i stranim znanstvenim časopisima, dok će 

 konačno skupivši sve zsjedno sačinjavati znatno djelo o „Srijemu". U toj 

 komisiji djeluje većina naših najboljih znanstvenih radnika. 



Dr. E. Rth. 



Kümmerle, B. I.: Über die Entdeckung von Orchis Spitzeli, 

 Sant. in Kroatien und Norddalmatien. („Ungarische botanische Blätter") 

 Jahrg. 1916. Poseb. ot., p. 1.-9.) 



Poznato je od poodavna, da je flora Velebita i bogata i raznolična 

 našto su već početkom prošloga vijeka upozorili botaničari grof Franjo 

 Waldstein i Pavao Kitaibel u svom skupocijenom djelu „Discrip- 

 tiones et Icones Plantarum rariorum Hungariae", od kojega 

 je prva knjiga u folio formatu štampana g. 1802. u Beču. 



Ovo djelo i radovi drugih, navlastito domaćih botaničara, bijahu 

 uzrokom, da se je prof. dr. Arpad Degen iz Budimpešte dao prije više 



