93 
mora jajašce proći. Nekoliko opipnih dlačica uzduž toga kanala 
obavješćuje šiškaricu o prolazu jajasca. Ako si pomislimo, da je 
nosilo istom kao vlas debelo, a da je promjer kanala mnogo uži 
od promjera jajašca, to je vrlo teško predstaviti si, kako može 
jajašee izaći tako uskim kanalom. A ipak je to moguće radi oso- 
bita ustrojstva jajašaca u osa šiškarica. Jajasca Cynipida opisao 
je i narisao već Marcello Malpighi, a za njim glasoviti 
Reaumur i mnogi drugi. Šiškarice legu obično mnogo jajašaca. 
Po Beyerincku je množina jajašaca u obratnom omjeru s 
veličinom jajašaca: što su ona _ manja, to je njihov broj veći. 
Kod Biorrhiza aptera Fb. i Cynips Kollari Hrtg., u kojih su ja- 
jašea razmjerno malena, nabrojio ih je Bayernick do 800, a 
kod Biorrhiza terminalis K. i Dryophanta divisa Hrtg., u kojih su 
jajašca razmjerno velika, u prve samo oko jedne stotine, u druge 
178. — Boja jajašaca je kod Cynipida u opće žutkasta. Oblik 
jajašaca je u svih dosele promatranih vrsti — a to je kod mnogih 
Gynipida, koji prave šiške, nekih Allotrina, Figitina i Eueoiilina, 
a nije se još opažalo kod Ibalina — nalik na sitnu staklenku s 
produženim vratom. Jajasca s drškom nalazimo i kod drugih 
opnokrilaca, tako u većine Ichneumonida, a i kod nekih mušica 
šiškarica (Cecidomyidae), ali u tih je držak drukčijega oblika. 
Jajašee samo je u Cynipida sad valjkasto, sad jajoliko, sad opet 
okruglasto. Njegova je lupina (kožica), a još više lupina na dršku, 
vrlo čvrsta i elastična, kako su već Hartigi Reinhard is- 
taknuli : čovjek može jajašce šiškara rastegnuti na 5—6 struku 
prvobitnu dužinu, a da ono ne pukne. Držak se jajašca okanča 
kijačastom nabubrinom, dočim mu drugi kraj prelazi postupice u 
jajašee. U zadku šiškarice su držci jajašaca uvijek okrenuti prema 
nutarnjosti (bazi), dočim je jajašce okrenuto prema ulazu u no- 
silo. Zadaću toga drška različno su već tumačili. Po opažanjima 
Hartigovim, koja je potvrdio Beyerinck i Abbe Kie f- 
fer u Bitche-u, čini se jasno, da je zadaća toga drška, da 
omogući jajašcu prolaz kroz uski kanal nosila. Dr. Adler vi- 
deći, da je jajašce mnogo deblje od kanala nosila, tvrdio je, da 
samo držak prolazi uskim kanalom, dočim jajašce ostaje izvan 
kanala. No kako bi onda moglo jajašce ući u cijev, što ju pravi 
nosilo u bilini, kada je ono očevidno deblje od širine cijevi! 
HartigiBeyerinck su to protumačili i potvrdili, da jajašce 
prolazi onim uskim kanalom u nosilu, samo je Hartig po- 
