96 
kuje prave siske, koje su odasvud zatvorene razvile te su se sad u 
bilini samoj, sad samo na njezinoj površini i neprave šiške, koje 
su otvorene. 
Siske Cynipida su prave šiške, posve zatvorene i odijeljene 
od vanjštine. U novije doba je dr. Fr. Thomas zamijenio stari 
naziv ,galla“ (šiška) novim nazivom „Ceeidium“, a dao mu je 
Jos šire značenje, nego Lacaze-Duthiers nazivu „galla“. Po 
njemu je „Ceeidium“ proizvod prouzrokovan od organičkoga bića 
na biljci uz reakciju same biljke. Deformacije, što ih na biljci 
prouzrokuju druge biljke, kao n. pr. gljivice, jesu takodjer Ceci- 
dia, pa za to razlikuje on „Zooceeidia“ i „Phytoceeidia“. — Danas 
kanim ovdje promatrati šiške u smislu Lacaze - Duthiers-a, i to 
samo njegove prave šiške, pa ću nastojati razjasniti postanak tih 
čudnovatih proizvoda, njihovu gradnju, njihovu svrhu i korist, a 
napokon ću spomenuti u kratko njihove razne stanovnike i čudno- 
vati im rasplod. 
Siske Cynipida nalazimo na bilinama vrlo različitih fami- 
lija, no najviše se njih nalazi na hrastovima. — Dan današnji 
čini nam se posve _ prirodno, da postanak šišaka, u kojima 
nalazimo ličinke kukaca, pripisujemo tim kukcima. Ali u starije 
doba nije bilo tako, nego su uzimali šiške za proizvode stabala, 
analogne plodu, a ne za proizvode prouzrokovane vanjskim 
utjecanjem. Tako piše Plinius, da hrast na izmjenu donosi jedne 
godine žir, a druge godine šiške. ,Quae glandem ferunt, omnes 
et gallam, alternisque annis glandem .... — Robur praeter 
fructum, plurima et alia gignit. Namque fert et gallae utrum- 
que genus“. (Historiarum mundi Lib. XVI. 9.). On je pravo 
bio opazio, da se u šiškama hrastovim legu ,mušice“, jer opi- 
sujući šišku od Neuroterus baccarum dodaje „in quibus et eulices 
naseuntur“, no ne pada mu ni na kraj pameti, da te mušice 
uzme za proizvodnike šišaka. U XVI. vijeku nije se o tom pred- 
metu više znalo, nego u doba Plinijevo. Dr. I. Theod. Tabernae- 
montanus iz Bergzabema ({ 1590.) veli u svom glasovitom djelu 
„Kräuterbuch“, na kojem je radio 36 godina, da se u šiškama 
nadje kadkada mušica, a da se to uzimao kao znak rata, katkada 
mrava, a to da zniči nesreću, katkada paukova, a to da znači 
kužnu bolest. Stotinu godina kasnije vladale su u Njemačkoj iste 
praznovjerne ideje o postanku šišaka, kako pripovijeda Reaumur 
za šiške od Neuroterus baccarum i Andricus ramuli. Neki uče- 
