99 
na ceru većinom specifične samo za cer, a tako nalazimo i na 
srodnim vrstima Quercus pedunculata, sessiliflora i pubescens 
sisaka, koje su specifične samo dotičnoj vrsti hrasta. 
Dr. Beyerinck je medjutim otkrio vrlo čudnovati slučaj, da 
Cynips calyeis, mijenjajući generaciju, promijeni i biljku, na kojoj 
živi. Prva generacija proizvodi poznate šiške (skipek) samo na 
Q. pedunculata, a druga generacija (Andricus Cerri Bey.) samo 
na Q. Cerris, pa s toga zaključuje Beyerinck, da se taj šiškar 
može umnažati samo ondje, gdje rastu obje vrsti hrasta zajedno. 
Za neke se šiškare čini, da vole ovu ili onu vrst hrasta, na 
kojoj se obično njihove šiške nalaze, ali izvanredno mogu kat- 
kada proizvesti šišku i na drugoj vrsti. Andricus Sieboldi odlaže 
svoja jajasca na Q. pedunculata i sessiliflora, a druga njegova 
generacija — Andricus testaceipes — samo na 0. sessiliflora ; no 
Hieronymus našao je i šiške od Andricus testaceipes na Q. pe- 
dunculata. Pediaspis aceris se pojavlja obično na Acer pseudo- 
platanus, ali našli su njegove šiške i na A. platanoides, A. opuli- 
folium i A. monspessulanum. — Što se organa tiče, na koji mora 
šiškar odložiti jajašce, da izraste šiška, to se je opazilo, da se 
stanovite šiške pojavljuju samo na stanovitim organima biljke. 
Još se nikada nije opazila šiška, koja dolazi na pestićkim cvije- 
tovima, na prašničkim resicama. — Neki si šiškari odabiru uvijek 
isti organ za odlaganje jajašaca, n. pr. pupoljak, ali osobiti pu- 
poljak! tako n. pr. Dryophanta Taschenbergi, D. similis, Trigo- 
naspis megaptera odabiru uvijek spavajući (adventivni) pupoljak. 
Druge vrsti trebaju makroblastični pupoijak, t. j. takav, koji će 
dojdućega proljeća potjerati; pa i tu se vidi, da neki šiškari iza- 
biru slabi pup, kao Cynips Kollari, dočim drugi vole bujni pu- 
poljak. No i u tomu ima izuzetaka. Tako se šiška od Neuroterus 
baccarum nalazi obično na lišću, ali nadje se više puta i na pe- 
teljei lista i na kori mladoga izdanka pa i na prašničkoj resici, 
ali se na pestićkoj resici nije još našla. 
Kao sto smrt biljevnoga staničja prouzroči i smrt šiške, a 
nakon zaustave vegetacije dolazi zaustava u razvoju šiške, tako se 
je s druge strane pokazalo, da je razvoj šiške ovisan takodjer i od 
života šiškarove ličinke. Ako ličinka prerano pogine, to se ni 
šiška dalje ne razvija, ako nije već skoro dorasla. To se je na 
raznim siskama konstatiralo, pače ako se finom iglom ukloni 
ličinka siskarova iz započete šiške, to se ona šiška neće dalje 
* 
