101 
u različitosti ucijepljena otrova. Zar se drukčije tumači, zašto 
virus kozica prouzrokuje uvijek kozicu, nego riječima : Taj virus 
ima nepoznata svojstva, koja djeluju na čovječje tkanine i pro- 
uzrokuju uvijek jednaku alteraciju ? Zar se tu ne uzima speci- 
fičnost otrova? Kada nas pčela ubode, prouzrokuje svojim otro- 
vom bol i nabreklinu. Ubod pčele razlikuje se od uboda iglom 
samo po različitosti unešena otrova, pa kako su posljedice razli- 
čite, to moramo tu razliku pripisati samo specifičnosti ucijepljena 
soka, koji djeluje na naše tkanine. Ubod ose i Stipavca je raz- 
ličit: Od štipavčeva uboda protegne se nabreklina kadkada na 
cijelo tijelo, a bol može potrajati duže vremena. I tu moramo 
uzeti specifičnost otrova, kada se prenosi od životinje na čovjeka, 
kao i onda, kada se prenosi od bolesna na zdrava čovjeka. Pa 
zašto bi se kratili priznati, da sok, što ga šiškar sa svojim jajaš- 
cima odloži, ima takova svojstva, da proizvede na biljki djelo- 
vanje slično onomu, što ga pčelin otrov proizvede na naše tijelo ? 
Kada se ne niječe savez uzroka i posljedice u prvom slučaju, 
zašto da ga niječemo u drugom? Ako priznamo različnost 
(specifičnost) otrova, što ga Cynipidi ucijepe u biljku, onda si 
možemo protumačiti ne samo postanak šišaka u opće, nego i nji- 
hove posebne karaktere.“ „Isticalo se je na dalje“, veli Lacaze- 
Duthiers, ,da mora postojati neki odnošaj izmedju podloge dra- 
žila i dražila samoga (stimulus). I to se dade prilagoditi pitanju, 
kojim se bavimo. Tako otrov od Cynips rosae ne djeluje ni naj- 
manje na hrast, jer medju podlogom i dražilom nema odnošaja. 
Ta činjenica istinita je za odaljene vrsti bilina, ali ne vrijedi 
više za bliske vrsti ; na raznim se vrstima hrastova u južnoj Fran- 
cuskoj, može naći, malim izuzecima, većina vrsti šišaka. A kada na 
istom hrastu nalazimo po 10 i više vrsti šišaka, onda nam to 
potvrdjuje načelo o specifičnoj kvaliteti otrova. Po tom su raz- 
ličite vlastitosti otrova (virus) očevidne, pa nije teško pomisliti, 
da se djelovanje mijenja prema otrovu i da su svi sekundarni 
karakteri ovisni o načinu, kako otrov djeluje na vegetativno sta- 
ničje. S toga se raznolikosti šišaka ne ćemo začuditi, kao ni razli- 
čitosti čirova i kozica.“ Evo kako si je Lacaze-Duthiers predsta- 
vljao postanak šišaka: ,Odlaganjem nekoga soka zajedno s ja- 
jašeima, koji ima osobita svojstva i koji različito utječe na tka- 
nine biljke, nastaju i različiti patoložki proizvodi.“ 
Ta se je teorija o postanku šišaka općeno priznavala do 
