105 
izadje ; zametnuće se šiške dakle velikom vjerojatnošću ima pri- 
pisati nekakvoj sekreciji ličinke. Ličinkina zipka u šiški nastaje 
poradi nejednakoga rasta plastema, t. j. oni dijelovi, koji su u 
neposrednom doticaju sa ličinkom, zaostanu u rastu, a oni, koji 
su nešto udaljeniji, pokazuju bujniji rast. Čini se u opće, da za 
postajanja ličinkine zipke embrijo ili ličinka leži posve pasivno, 
ne mijenja svoga mjesta, osim što ju na to prisili rast plastema. 
Kada je jaje odloženo na površinu biljske tkanine, tvorili 
će prvobitna biljska epidermida kožicu plastema ; tkanine otvora 
i zipke nastanu od epidermide, pa šiške imaju svoju cicatrix 
izvana. Ako je jaje odloženo bilo u ranicu u nutarnjosti biljke, 
bit će cicatrix unutarnja, a tkanina ličinkine zipke postane od 
nutarnjih stanica biljke. Tako se može protumačiti postanak li- 
činkine zipke ; ali time nije riješeno pitanje, kako nastaje onaj 
posebni oblik, što ga svaka šiška pokazuje. Zašto n. pr. šiške od 
Rhodites rosae i Rhodites Mayri, koje se istodobno razvijaju na 
istom organu jedne te iste vrsti biljke, pokazuju toliku razno- 
likost: Površina šiške od Rhodites Mayri je posuta kratkim, rav- 
nim dlačicama, dočim šišku od Rhodites rosae pokriva množina 
dugih, končastih i listićavih izraslina ? Jedini odgovor, što se može 
dali na to pitanje jest, da je tomu uzrok različitost izlučina liči- 
naka, ali ni to nam još ne riješava te zagonetke. 
> 
Upliv sisaka na njihovu podlogu. Cini se, da razvoj šišaka 
ne djeluje upravo pogubno na podlogu, gdje one izrastu, bar ne 
ističu toga mnogobrojni pisci, koji su se proučavanjem sisaka 
bavili. Samo Puton javlja, da se je u nekom gojilistu u Loth- 
rinškoj (god. 1855.) na mladim hrastićima bilo pojavilo toliko 
šišaka od Andricus Sieboldi (== Cynips corticalis), da je mnogo 
dvogodišnjih hrastića poginulo. Inače je u vrlo mnogo slučajeva 
konstatovano, da šiške od Gynipida ne prouzrokuju uginuće biljke, 
na kojoj rastu, ali oslabljuju organ, na kojemu rastu. Tako je 
često puta lišće, na kojemu se razvije više šišaka od Cynips folii, 
manje nego li normalno lišće. Te se šiške kadkada razviju na 
hrastovu lišću u tolikoj množini, da se grane od njihove težine 
sagibaju: Siske nadmašuju često svojom težinom 15—20 pula 
težinu svoje podloge. A ipak su one dobile svoju gradju od lista, 
na kojemu rastu, ali morale su i šiške same, pošto imaju klorofila, 
. upodabljati ugljikov dioksid, no najveći dio gradje pružio im je 
ipak sam list. 
