114 
mjesti na većem, pa ga grize i siše. — Ti su nametnici iz obi- 
telji Ichneumonida, Braconida, Proctotrupida, Chaleidida, pače i 
Cynipida. Nametnici imaju duze ili kraée nosilo, veé kakva 
je debljina stijena siske, koje im valja probiti, da odioze 
svoje jajasce. Najmanje vrsti, kao Pteromalus, odloze obično 
mnogo jajašaca u istu SiSku ; veće vrsli, kao Ichneumonidi, To- 
rymus, Ormyrus itd., izlegu obično samo po jedno jaje u svaku 
zipku. Jaje odlaže nametnik uvijek na šiškarovu ličinku ; njegova 
je ličinka ektoparasit, ali napada ne samo ličinku i kukuljicu 
šiškarovu, nego i odrasloga šiškara. 
Nasljednici ili bastinici (locatarii) u šiškama Gynipida. Kada 
zakoniti i nezakoniti vlasnici ostave šiške, nastane se često u 
njima različiti drugi kukci. Tih ima tri vrsli: Jedni se nastane 
u zapuštenim šiškama, da ondje odgoje svoje mlade. Tako 
se nastani mrav Leptothorax unifasciatus u šiške od Andricus 
radicis i Biorrhiza optera, Leptothorax angustulus i Cremasto- 
gaster scutellaris u šiške od Cynips argentea ; i Golobopsis trun- 
cata se često nastani u šiškama. I neki Sphegidi i Apidi se cesto 
nastane u zapuštenim šiškama, tako n. pr. Cemonus unicalor, 
Trypoxylon figulus, vrsti roda Prosopis i Odynerus u šiškama 
od Cynips Kollari. 
Druga skupina nasljednika su neki nametnici, koji se na- 
stane u zapuštenim šiškama, gdje žive kao parasiti prve skupine 
lokatarija. Tako Foenus (Gasteruption) nametnik nekih Spegida 
u šiškama od Cynips hungarica i G. Kollari; Elampus auratus 
nametnik Gemomus-a bicolor u šiškama od GC. Kollari, itd. Treća 
skupina lokatarija su skitalice — razni kukci, pauci, stonoge itd., 
koji samo privremeno stanuju ili prezime u zapuštenim šiškama, 
gdje si potraže zaklonište od nepovoljna vremena. To su često 
različite ličinke, koje se ovako zaklone, da se preobraze. 'Vako 
Dineura Degeeri, Emphytus togatus, Harpiphorus lepidus i neke 
druge ose listarice u šiškama od Gynips Kollari. 
kasplod Cymipida. Kod šiškara (Cynipida) opazilo se je tri 
načina rasploda : Agamni ili parthenogenetični rasplod, sexualni 
ili spolni i izmjena rodova ili heterogenesis. 
1. Parthenogenesis. Već su davno motritelji Gynipida opazili, 
da imade kod šiškara rodova, kojih su vrsti biseksualne, t. j. da 
imade mužjaka i ženki, a drugi rodovi, da su uniseksualni, t. j. 
da imadu samo ženke, koje su nazvali agamnim oblicima. Mnogo- 
