116 
Kollari, koji se samo agamno rasplodjuju i proizvode uvijek samo 
šiške slične onima, u kojima su se oni sami razvili. 
Spolni rasplod siskara. Cynipidi stanari (commensales) i oni 
Cynipidi, koji proizvode šiške na drugim biljkama, a ne na hrastu 
i ceru, imaju u svakoj generaciji mužjake i ženke. Mužjaci su 
doduše obično rjedji nego ženke, pa s toga ikod ovih ženke nekih 
vrsti mogu rasplodjivati svoju vrst i bez sudjelovanja mužjaka, 
kao Diastropus rubi, Rhodites rosae i Rhod. Mayri, kako su to 
dokazali Beyerinck, Paszlawszky i Kieffer. Rod Rhodites stoji po 
srijedi medju prvom i drugom kategorijom, jer je kod njega oplod- 
nja samo rijetko i iznimno moguća, budući da su mužjaci vrlo 
rijetki. — Reinhard je sakupljao šiške od Rhodites rosae 15 go- 
dina izasebice i dobio iz njih na stotine ženki, a samo jednoga 
jedinoga mužjaka. Medju 671 Rhodites rosae, što ih je odgojio 
dr. Adler, nije bilo nego 7 mužjaka. Isti su pojav kod ovoga 
roda opazili i u Americi: Barun Osten-Sacken našao je na 200 
ženki samo jednoga mužjaka. Za rod stanara Ceroptres čini se, 
da postoji isti slučaj: dr. G. Mayr odgojio je preko 600 Cerop- 
tres arator, a našao je same ženke, a kod Ceroptres cerri na 
102 primjerka samo 4 ženke. Na temelju toga može se dakle za- 
ključiti, da se neki Cynipidi, osobito oni, koji žive na šipku, 
rasplodjuju obično partenogenetično, a vanredno sumo spolnim 
rasplodom. 
Izmjena rodova ili heterogenesis kod Cymipida. Kada se je 
ustanovilo i dokazalo, da se Cynipidi rasplodjuju seksualno i 
partenogenetično, pitanje o rasplodu šiškara nije bilo jošte rije- 
šeno, najzamršenija točka toga pitanja nije bila još razjašnjena. 
Tako n. pr. Trigonaspis megaptera odlaže svoja jajašca u svib- 
nju, a njezine se šiške pojave istom u travnju dojduće godine ; 
moralo se je dakle uzeti, da ta jajašca počivaju cijelo to vrijeme 
u adventivnom pupu, a da se ne razviju. No za druge vrsti takav 
dugi počinak jajašaca nije bio moguć. Šiška od Dryophanta di- 
visa pojavi se na naličju hrastova lista koncem lipnja ili počet- 
kom srpnja, a šiškar, i to same ženke, pokaže se u mjesecu li- 
stopadu pa za koji tjedan pogine. Tu se je moralo uzeti, da laj 
šiškar odlaže jajašca u makroblastični pup, a u tom bi se slučaju 
imala pojaviti šiška rano u proljeće s prvim hrastovim lišćem, 
no te se šiške pojave istom kasno u ljetu. Jos zagonetniji bio 
je ovaj slučaj : Iz šiške, što se u proljeću vidja na vrh hrastovih 
