0 toplim i slanim jezerima kao akumulato- 
rima topline. 
U ugarskoj akademiji nauka predao je 21. listopada 1901. 
Than radnju chef-kemika ugarskoga geološkog zavoda K a- 
leezinskoga o ugarskim toplim i vruéim slanim jezerima 
kao prirodnim akumulatorima topline, koja je stampana u 31. 
svesku „Földtany-Közlöny-a“, pod konac g. 1901. 
Opis tih jezera. Kod mjesta Szovata (42° AM i 
46° 45°) od starine je poznat sòni hrbat (Sohat) t. j. kraj soli 
u okrugu od 2 ure; u kojem teku mali potoci i izviru slana vrela 
na mnogim mjestima, a so gdjegdje čini pećine visoke 30—50 m. 
Podzemne vode ispiru so i tanka se vrsta površine sruši u na- 
stale šupljine i tako su postale doline i slana jezera: erno j e- 
zero, Mogyoroško jezero i koncem 70-ih godina Med ve 
ili Ilyés-jezero s ograncima: crveno i zeleno jezero. 
Drugih je opet jezera n. pr. bijeloga nestalo. Najviše, najveće i 
najdublje je Me dv e-jezero (*/, jutra), duboko 3:5—34m; snjim 
jeu svezi crveno i zeleno s pomoću potočića također topla 
i duboka. Iz brda Gseresnyes teku u Medve jezero dva 
slatka potoka. Iz njega teče voda kroz Mogyoros-jezero 
(1 jutro) duboko 4—5m. Suvišak vode teče dalje kao slan potok. 
Po strani je crno jezero bez osobita pritoka, 1 jutro veliko 
i duboko 5—6m. 
Istraživanje Kaleczinskoga u g. 1901. dalo je ove rezultate: 

a) Medve jezero imalo je na površini temperaturu od 
21"G., ona raste od prilike do dubljine od 1:32» (na 56°) i onda 
opet pada pravilno, te je u dubljini od 14m 20°. Soli ima na 
površini 0%,: 10cm ispod nje 5%,, u dubljini od 2m 24%, a u 
dubljini od 5m i dalje do dna 25°/,. Vrsta vode, koja ima tem- 
peraturu iznad 40°, debela je circa Im. 
