129 
Zenevsko jezero imalo je po Forelu na površini 
dne 20. augusta 22:09, u 10m 18°, u 20m samo 12°, dok je u 
prosincu u svim vrstama od površine do 50m imalo 5:6°. 
Sadržina soli Espevig-jezera. Prof. Helland 
je g. 1888. mjerio temperaturu i söni sadrZaj Espevig-jezera, pa 
je dne 30. lipnja te godine nasao: 
Ispod površine: Temperatura : Soni sadržaj: 
Om 22:3 2:451°/, 
Im 23:3 2:515%%, 
2m 274 9:193% 
3m 2513 3'081%, | 
Am 93:7 3'124%, 
Dm 22-6 3'199% 
Salina kod Besancona. G. 1897. opazio je Ziegler 
u otvorenu bassinu 5m duboku site rastopine soli na salini u 
Besanconu neobičnu temperaturu. U aprilu se je slučajno prelila 
rastopina i opekla ruku. Termometar je pokazivao 44°C; u ko- 
lovozu iste godine našao je na površini 22:5% a u dubljini od 
1:35m 62°. 
Ruska slana jezera. Ruski geograf Ignjatov 
našao je u zapadnoj Sibiriji u guvernementu Akmolinsku 
tri sona jezera: jezero Kysilkak dugačko 156m i široko 
12km, onda još dva veća Teke i Selety Dongis (Deutsche 
Rundsch. für Geogr. u. Statistik 1900.). Istraživao je tempe- 
raturu u njima i našao na površini temperature između 20° i 
27% dok je na dnu bila za 7° viša. Voda je gdjegdje bila 
crvenkasta od krustacea u njima. Kirgizi tvrde, da se voda tih 
jezera nikada ne smrzne. Tlo je ispod tih jezera (55% geogr. ši- 
rine) već nešto malo ispod površine trajno smrznuto. 
Teorijeovoga pojava. 1. Prof. Rasch uzimao je, 
da toplina polječe od rastvaranja i fermentacije taloga i organske 
materije na dnu. No to ne _ može da bude, jer bi temperatura 
morala biti uvijek na dnu najveća, a Brunchorst je 
u talogu konstatirao sve manju temperaturu. 2. Prof. Helland 
je g. 1889. pojavu tražio uzrok u sunčanim zrakama. Iz činje- 
nice, da je temperatura na površini n. pr. 18% a u 3m dubljine 
345°, izlazi, da je topla voda poradi sadržaja soli specifično teža. 
3. Ziegler tumači 1897. visoku temperaturu saline: u Be- 
È 
