130 
sanconu tim, da se je sunčana toplina nagomilala u slanoj vodi, 
da su čestice rastopine postajale ishlapljivanjem vode sve 
leže i punije soli, pa poradi toga se toplije partije ne mogu 
dizati gore kao obično u tekućini. Gornje vrste, na koje je više 
puta padala kiša, nisu dale, da se diže rastopina na površinu 
i izgubi toplinu. Gornje vrste vode dakle štite kao jastuk toplinu 
rastopine, da se ne gubi. 4. Lang nastoji da tumači visoku 
temperaturu bassna crnim stijenama bassina i misli, da 
su voda i rastopina soli diatermana tjelesa, koja propušlaju zrake 
topline. Množina topline, što ju stijene dobivaju insolacijom 
prelazi u rastopinu. Voda ugrijana odozdo diže se doduše u vis, 
no ispod vrste na površini, u kojoj je malo soli, to se 
dizanje jako usporuje: ta je srednja vrsta pokrita vrstom 
lakih čestica vode, a ispod nje je opet vrsta gušćih čestica, po- 
radi toga se mora toplina nagomilati u srednjoj vrsti. Ziegle- 
rovu hipotezu, da rastopina postaje ishlapljivanjem sve obil- 
nija na soli drži nemogućoni, dok ju pokriva vrsta voda, koja 
nije sita soli. 5. Abegg god. 1897. misli, da se rastopina soli 
jače ugrije od vode poradi manje kapacitete topline i to u 
omjeru 0:79 : 1; vrsta kišnice na površini, u kojoj je manje 
soli, štiti vodu od toga, da se ohladi na uzduhu. No budući da 
rastopina soli svjetlost jače lomi nego čista voda, uzima on, da 
rastopina u se povuče zrake svjetlosti i topline, koje udaraju 
na nju koso, pa u čistoj vodi ne bi više došle u dubljinu. 
Izlazi dakle iz svega, da zaista sunčane zrake u nu- 
trinji sonih jezera izvode i podržavaju neobično visoku tempe- 
raturu, ako kišnicaili voda potoka pokriva slanu 
vodu. Razliku između maksima u Besanconu i jezera 
Medve od 62% spram 34:5% kod jezera u Norveškoj tumači 
ıazlika u geografskoj širini, ali i razlika u procenlima soli, koji 
je u Magjarskoj 24%, a u Norveškoj 2:5—3'2°/,. Temperatura 
je neka funkcija sadržine soli. 
Iz dosadanjih opažanja izlazi, da je maksimalna tempera- 
tura vode u vrsti od prilike 2m ispod površine, ako je na povr- 
šini tanka vrsta slatke i lakše vode. No kako la vrsta slatke vode 
sama dosegne debljinu od 2m, nema više srednje toplije 
vrste (crno jezero), nego se jezero grije kao normalno jezero. 
Iz toga izlazi po mom sudu, da insolacija djeluje samo do dub- 
ljine od 2m, pa ako toplina iz te vrste nikuda ne može stru- 
