157 
kada se dotaknemo gnijezda, valjda jer se onda nada hrani od svojih 
hranitelja. Mora se uzeti, da stariji pisci, koji su priopćivali gore spo 
menute bajke, nijesu nikada vidjeli netom izvaljenu kukavicu, pa su 
onda začuđeni, što mlada kukavica sama leži u gnijezdu, izmislili onu 
bajku, koja bi bila vrlo zanimljiva, da je istinita; no ona je znanstvena 
zabuna, a u znanosti ništa se ne bi smjelo tvrditi, što nije opažanjima 
potkriepljeno i dokazano. 
Pa kako dospiju jaja ili mladi hranitelja kukavice iz gnijezda? Ne 
baca ih mlada kukavica iz gnijezda, već stara ženka, koja nipošto nije 
rđava majka, jer ne sjedi sama na svojim jajima. Kad je polegla svoje 
jaje u koje tuđe gnijezdo, neprestano nadzire njegov dalji razvoj i izbaci 
jaja ili mlade ptičice malo prije, nego što će se mlada kukavica izvaliti 
i tim joj osjegura svu hranu, koju treba za svoj razvoj i koju hranitelji 
jedva mogu u dovoljnoj množini priskrbiti. Stara kukavica time doduše 
uništava čitavo leglo većinom korisnih ptičica, ali ona se samo podvr- 
gava prirodnome zakonu, koji joj je uskratio sposobnost, da sama izvali 
svoje mlade. A zar bi stvar manje okrutna bila, da stara kukavica ostavi 
mlade ptičice u gnijezdu, a da ih mlada onda, kada se razvije, težinom 
i veličinom svoga tijela zaguši ? 
Nadalje se još predbacuje kukavici, da ona mlade i jaja hranitelja 
poždere. No ni to nikako ne odgovara istini, jer ona ne ždere niti onih 
jaja, što ih je iz gnijezda pobacala i što su se pri tom razlupala. Na- 
suprot je kukavica vrlo korisna ptica, koja nam tamani vrlo mnogo škod- 
ljivih kukaca te je i jedina ptica kod nas, koja se hrani dlakavim gusje- 
nicama raznih leptira, kao što su n. pr. Cnethocampa processionea, Liparis 
monacha i L. dispar, a tijem šumama čini neprocjenjivu korist. Florent 
Prevost pretražio je tijekom čitavog jednog ljeta želuce od 21 kuka- 
vice te je u njima našao lih samo moljce, gusjenice, ličinke, kornjaše i 
mrežokrilce. 
Napokon se još spočitava kukavici, da ona pače druge male pti- 
čice lovi. Ovdje se r.di sjegurno samo o neznanju ili zabuni motritelja, 
jer se to stalno tiče kopca (Aceipiter nisus), koji je donekle sličan kuka- 
vici. Ako samo pogledamo slabi kljun i nježne noge naše kukavice, odmah 
moramo uvidjeti, da joj takovo oružje ne može da služi za grabež. 
Dr. E. Rössler. 
Modre žabe. — Dne 19. ožujka o. g. bio sam u šumi na „Uplovu“ kraj 
Blatnice u lovu. Ta je šuma svakog proljeća mjestimice puna vode i 
mlaka, a u jednoj takoj mlaki vidio sam 20—30 pari žaba na okupu. 
Čim sam im se približio, sakriše se pod vodu u mulj, a na površini je 
ostala samo žabokrečina (jajašca). Tri sam para uhvatio i spremio. Bile 
su to: rana agilis, mužjak i ženka u zagrljaju. Ženke su bile obične boje, 
a mužjaci su bili po čitavoj hrptenoj strani jednolično modri i to tamno 
modri kao ultramarin. 
Ponio sam ih u Karlovac i sutra dan sam opazio, da je samo jedan par 
još u zagrljaju, dok su se ostala dva para već bila rastala. Mužjacima je 
preko noći nestalo modre boje i ona se prometnula ne u običnu, već u 
