167 
Svojstva novih plinova. — Izolirani su plinovi tromi t.j. ne pokazuju 
afinitete ni za koje poznato tijelo. Oni su jedno atomni po njihovoj spe- 
cifičnoj toplini i čini se, da svi pripadaju istoj hrpi. Gustoća njihova i 
atomska težina pokazuje, da čine pravilnu seriju i periodični sustav im 
daje mjesto kao potpunoj seriji između halogena (među ove Ramsay 
smješta i vodik) i alkaličnih kovina. Troma je serija po tom smještena 
između najjače pozitivnih i najjače negativnih. Položaj je ovih serija 
prema atomskim masama ovaj: 
H 1 He 4 Li fi Be : 
Fl 19 Ne 20 Na 23 Mg 24 
CI 355 A 40 K 39 Ca 40 
Br 50 Kr 82 Ru 85 Sr 87 
I 127 Xe 128 Os 133 Ba 137 
Kako su susjedne serije ovih tromih plinova potpune, opravdano 
je mišljenje, da je ksenon jamačno posljednje tijelo u novoj seriji. 
Glavna svojstva njihova pokazuje ova tablica : 
Gustoća È n Temperatura Kritični 
Ime (O = 16) Gustoća tekućine talenja vrenja kritična tlak 
He 1:98 0:32 
Ne 9:96 102 
A 19:95 1:21 —187-9° —186:19 —117:4 402 
Kr 40:70 2:15 — 16%  —151L: 7" — 62:50 41:2 
Xe 64:00 3'02 —140° --1091° + 14750 435 
LiveingiDewar upotrijebili su studen izvedenu vrenjem te- 
kućega vodika, da istražuju ove najhlapljivije česti uzduha. Nekondenzi 
rane porcije puštali su u Geisslerove cijevi, pa su spektroskopom pre- 
poznali crte helija i velik broj crta, koje do sada nisu identificirane, 
ali je među njima nekoliko crta, koje se dosta podudaraju s crtama ko 
ronijat.j. do sada na Zemlji nepoznatoga elementa, koji se je spek- 
tralnom analizom našao u koroni Sunca. Cini se po tom, da ima u našem 
uzduhu i neizmjerno mala množina koronija. O ovim je novim plinovima 
dne 5. ožujka o. g. držao zanimljivo predavanje Ch. Ed. Guillaume 
u astronomičkom društvu u Parizu, pa ga završuje ovim refleksijama : 
»Od novih se plinova nalazi samo još jedan u ovećoj množini u uzduhu — 
argon; a to jeijedini od njih, kojemu je kritična temperatura i molekurlarna 
masa ojednaka s tim veličinama u dvaju glavnih plinova, dušika i ki- 
sika. Ako se pripusti kinetična teorija o konservaciji atmosfere, morao je 
argon ostati blizu Zemlje u omjeru malo različnom od ostalih dvaju pli- 
nova, dakako spram početnih množina. No ona su dva plina mogla osim 
toga još ostati i po svojim spojevima, ali argon ne, jer se opire svakoj 
kemičkoj akciji. Neon i helij imaju mnogo veću molekularnu brzinu, pa 
su mogli pobjeći u mnogo većoj množini i poradi toga ih je gotovo 
sasvim nestalo. Koronij još je više hlapljiv i doista je još rjeđi; vjero- 
jatno je, da je jako indiferentan u kemijskom smislu. Kriptona i Kse 
nona moglo je nestati iz atmosfere još i drugim putem. Njihova vodena 
