170 
općio je Pickering velik broj slika i fotografija, koje razjašnjuju či- 
tateljima njihove hipoteze. 
Kad bude uređen opservatorij hrvatskoga naravoslovnoga društva 
u Zagrebu, bit će s pomoću glavnoga instrumenta njegovoga, refraktora 
Reinfelderovoga od 6“, moguće pomno istraživati površinu Mjeseca i pro- 
mjene na njoj. Tomu bi pitanju mogao instrument u dosta čistoj atmo- 
sferi gornjega grada Zagreba donijeti vrijedni priloga. 
(Naturw. Rundschau XV. i Himmel u. Erde XIV.). 
Dr. 0. Kučera. 
Posljednji minimum sunčanih pjega. — Poznato je, da je čestoća 
pjega na Suncu vezana o periodu od 11 godina. Schwabe je prvi god. 
1843. opazio, da se čestoća pjega unutar vremena od nekih 10 godina uve- 
ćava i umanjuje, a Wolf u Zürichu pokazao je opsežnom radnjom, da 
ta perioda traje poprijeko 11'/, godine, da na stoljeće dolazi dakle gotovo 
točno 9 perioda. Posljednji minimum sunčanih pjega bio je g. 1889., a 
maksimum 1894. — Na opservatoriju u Grenwichu se Sunce od mnogo 
godina fotografira svaki dan, a u novije se vrijeme to radi i u Dehra- 
Dumu u Indiji ina otoku Maurice, dakle na tri mjesta, koja obuhva- 
taju cijelu kuglu zemaljsku. Nedavno je ravnatelj opservatorija u Gren- 
wichu publicirao u Monthly Notices radnju o tim fotografijama, iz koje 
vadimo ovu tabelu; iz nje se vidi, kolik su dio sunčane površine za- 
premale od g. 1889. do g. 1901. sunčane pjege i baklje, a pri tom je po- 
vršina ispravljena poradi pokraćenja pjega od njihova perspektivnoga po- 
ložaja na kugli sunčanoj. Za razjašnjenje treba našim čitateljima reći, 
da se veličina sunčanih pjega izrazuje u milijuntinama površine polu 
kugle sunčane, koja je obrnuta k Zemlji. 
Godina. Broj dana kad je Ukupne pjege Baklje. 
fotografirano Sunce. 
1859. 360 18:0 131 
1590. 361 99:4 304 
1591. 303 569 1412 
1892. 362 1214 3270 
1893. 362 1464 2404 
1894. 364 1282 1877 
1895. 364 374 2278 
1896. 364 D43 1410 
1897. 364 314 1149 
1898. 363 315 891 
1899. 364 111 397 
1900. 360 rt 180 
1901. 359 29 29 
U godini 1901. pjege su se najviše javljale na južnoj polutki Sunca. 
Broj je dana bez pjega bio neobično velik: od 859 dana, kad je Sunce 
fotogralirano, bilo ih je 289 bez pjega: godina 1901. je opet godina 
minimuma. Srednja dnevna veličina pjega, izmjerena g. 1901. na 29 
