179 
(br. 1-5) mjesto jedne jedine u Kozennovu atlasu (br. 38). Matematički se 
zemljopis mora u svim školama pomno gojiti, jerbo daje prvu uputu u 
čitanje i razumijevanje najvažnijih zemljopisnih pomagala — globa, zemljo- 
vida i karte. Ona jedina karta u Kozennovu atlasu nije pak dovoljna za 
uspješan rad u toj najtežoj grani školske geografije; b) ima karata za 
klimatičko prilike zemlje, te za pojase rastlinstva i morske struje (br. 9. 
i 10.), dok u Kozennovu atlasu nema ni jedne, premda moderna geogra- 
fija veliku važnost polaže na klimu, floru i faunu (isp. Instructionen £. 
den Unterricht an den "österr. Gymnasien u. Realschulen 1899 i 19090.). 
2. Hranilovićev atlas ima 12 karata za proučavanje zemljopisa austro- 
ugarske monarhije (br. 46.—57.), a Kozennov samo 7. Pa i na tih 7 nema 
svega, što je potrebno za provađanje propisanog nastavnog plana na 
srednjim školama, gdje se najveća važnost polaže u poznavanje pojedinih 
zemalja Austro-Ugarske. Dok u Kozennovu atlasu nema ni jedne valjane 
zemljopisne karte kraskih krajeva, prikazuju nam u Hranilovićevom atlasu 
te prijedjele 3 izvrsno izrađene karte (br. 51.—53.), a za statistiku Austro- 
Ugarske ima tu vrlo tačno i savjesno izrađena karta (br. 49.) 
3. Na kartama planigloba i drugdje označene su u Hranilovićevu 
atlasu izobate, t. j. krive crte, koje spajaju jednake morske dubine. Toga 
nema Kozennov atlas, te se po njemu ne mogu proučavali ni elementarne 
česti oceanografije. 
4. Napokon mnoge sporedne kartice (n. pr. br. 5.—1.) tumače pojmove 
kartografije, dok druge paralelne karte (u. pr. br. 14 i 15., br. 32. i 33.), 
kojih nema ni jedan drugi od naših školskih atlanta, olahkoćuju prije- 
gledno izučavanje oro-, hidro- i topografije. 
Uz to izvrstan papir i tisak, a hrvatski tekst! 
Iz svega toga se jasno razabira, da je ovaj atlas izrađen po svi 
zahtjevima pedagoškim te u prvom redu za naše škole najprikladniji, ali će 
dobro poslužiti i svakomu drugomu, koji izučava geografiju. 
Dr. Mandić. 
Zemljopis Hrvatske. Napisali Dr. Hranilović i D. Hirc. Vlıstitom nakla- 
dom pisaca. U Zagrebu 1901—1902. Svezak 1.—10. Tisak Antuna Scholza. 
Medju najvažnije i najbolje novije hrvatske publikacije možemo 
neosporivo ubrojiti Hranilović-Hirče “ „Zemljopisni i narodopisni opis kra- 
ljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije“. Kada su ovi naši poznati i pri 
znati pisci pozivajući hrvatsko općinstvo na pretplatu na Zemljopis Hr- 
vatske izdali lijepo ilustrovani „Pristup“, u kojem je domovinskom lju- 
bavlju istaknuta ljepota naše domovine i potreba, da ju svi što bolje upo- 
znamo, i u kojem je razložena stručnjačkom spremom cijela osnova ovoga 
monumentalnoga djela, tada je naše sveukupno novinstvo ovaj pothvat 
vrlo susretljivo primilo i hrvatskom ga općinstvu najtoplije preporučilo. 
Do sada je toga krasnoga djela izašlo 10 svezaka a 11. se doštampava. 
Što su pisci u „Pristupu“ obećali, to su do sada u punoj mjeri i ispu 
nili, a nadajmo se, da će tako biti i u daljim svescima. Zemljopis Hr- 
* 
