306 
Nachdem wir derart die einzelnen Zonen bearbeitet haben, 
übergehen wir jetzt noch auf die Übersichtstabelle der Zugfor- 
meln, die Kulmination und endlich auf die Landesformel. 





Zona Nr. “| NK R. S. v. | 
Zone Früh. Ank. | Spät. Ank. | Schwank. Mittel 
| | | 
XLIVa. Febr. 26. Apr. 24. | 57 Mart. 6. 
[eb] 
IVI „ 14. | Mart. 25. | 39 È Nast 
XLV. glo n ZB SR ai s BB 
XLVa. g eo A pr a eona o be 
gej 
XLVI. ao Mara am i: 
U prvom stupcu ove tablice lijepo se vidi geografski utjecaj, 
jer čim dalje idemo u zonama prama sjeveru, tim postaje datum 
najranijeg pojavljenja kasniji. Iznimku čini samo XLIVa. zona, 
za koju ali ne znamo razloga zakašnjenja, jer podatak potiče iz 
Senja. 
Data najkasnijeg dolaska pokazuju se zakašnjelima u XLIVa. 
i XLVa. zoni. Za to zakašnjenje smo već gore bili spomenuli 
razlog, naime da je uzrokovano hipsometrijskim utjecajem mjesta 
motrenja, koja leže u gorama. U opće ne vidimo ali ni u drugim 
datima nikakove zakonitosti, jer postaju prama sjeveru sve raniji. 
Razmak je najveći u XLIVa. zoni radi kasnih travanjskih 
podataka, onda prama sjeveru sve više pada i postizava svoj 
minimum u našoj najsjevernijoj, XLVI., zoni. 
Srednje vrijeme je u svim zonama skoro jednako izuzam 
XLV. zone. u onom slučaju, ako uzmemo u račun rane podatke 
iz veljače, koji se odnose možda na prezimljenje; tada je naime 
srednje vrijeme ove zone za dva dana ranije od srednjeg vre- 
mena bez ovih podataka, te se za isto toliko razlikuje i od ostalih 
zona. Ova jednakost srednjeg vremena svih zona može nam slu- 
žiti kao dokaz, da se šljuka za vrijeme selidbe jako brzo širi po 
našim krajevima. 
In der ersten Kolumne dieser Tabelle ist der geographische 
Einfluß schön ausgedrückt, denn je weiter wir in den Zonen 
