449 
Novi članovi astronomijske sekcije: 
= 
125. G. Slavoljub Buivan, zlatar i gradski zastupnik u Za- 
grebu. 
126. G. Ivan Deberto, optik u Zagrebu. 
127. G. Oton Iveković, slikar u Zagrebu. 
ILI. 
Durbin astronomijske sekcije hrv. naravo- 
slovnoga društva. 
Za uspješno motrenje neba — ako se radi o tom, da se po- 
stignu rezultati naučne vrijednosti — treba da su ispunjena tri 
faktora: 1) opažač treba da ima uvježbano i astronomijski oštro 
oko; 2) prilike uzduha treba da budu zgodne i 3) durbin treba 
da bude bez prikora. 
Prvi je faktor u prvom redu dar prirode; pokazalo se je, 
da nije svako oko za astronomijska motrenja. No ako je oko 
dobro, nema sumnje, da može svaki naobraženi opažač nakon 
duže vježbe postati izvrstan motrilac neba. 
Drugi faktor nije redovno zavisan o našoj volji, jer smo ve- 
zani na grudu, na kojoj živimo, pa moramo uzeti uzduh onaki, 
kaki je na mjestu našega obitavanja. Malo je astronoma u prilici, 
da mogu birali mjesta zgodna za astronomijska motrenja, kako 
je to uradio Amerikanac Lowell, koji je u tu svrhu proputovao 
Ameriku, Afriku i Evropu, da nađe na zemlji najzgodniju točku 
za astronomijska motrenja. Najveće su neprilike uspješnomu mo- 
trenju nemir i nečistoća uzduha. Nemiru su uzrok neizjedna- 
cene uzdušne struje ili vjetrovi, a nečistoći je uzrok prašina i 
dim u okolini. Opservatoriji na bregovima ili bar brežuljeima 
vire dakle iz najgušće vrste prašine i dima u gradovima. S te će 
strane biti dosta zgodan opservatorij hrv. naravoslovnoga društva 
na popovskom tornju u Zagrebu, jer toranj sam stoji na vrhu 
brežuljka a instrument će stajati još 15 m. iznad tla brežuljka. 
Kake su prilike uzdušnih struja i vlage pokazat će iskustvo. 
Još je najlakše danas ispuniti treći faktor: nabavu bes- 
prikorna instrumenta, jer danas ima već pravih umjetnika 
prvoga reda u konstrukciji durbina. Taki je umjetnik i Rein- 
felder i Hertel u Münchenu, koji je g. 1901. izveo durbin 
naše astronomiijke sekcije. Prema obećanju [str. 146. ovoga go- 
