
452 
žala između Opatije i Lovrana u Istri na više mjesta, a ne u okolini za- 
grebackoj, kako je pomutnjom u navedenom opisu spomenuto. — Nema 
dvojbe, da će se ova šiška i na hrvatskoj obali Kvarnera naći, jer i tamo 
ima obilno grmlja od (Quercus pubenscens. Šiškara iz ovih šišaka još nisam 
odgojio, ali se nadam, da će mi i to poći za rukom, jer u sabranim šiš- 
kama ima živih ličinaka od Cynipsa i od nametnika. i 
A. Korlevic. 
Staticko osjetilo n Zivotinja i biljaka. — K vijesti pod ovim na- 
slovom (,Glasnik“ XIV. str. 171.) primilo je uredništvo ovaj veoma za. 
nimljivi prilog: 
„Ja sam u svoje vrijeme tu teoriju, da su t. zv. otocysti za pravo 
organi za osjećanje ravnoteže, te se imaju po tome i prozvati ne oto- 
cysti nego statocysti, (dotično kamenčići statolithi), upravo s oduševlje- 
njem primio, i o stvari još i dalje razmišljao. Da sam ostao u povoljnim 
prilikama, ja bi se bio upravo na taj studij dao. 
Pošto se je sada te stvari g. dr. Kučera u Glasniku taknuo, hoću 
da samo ukratko priopćim rezultate, do kojih sam ja — dakako samo 
spekulacijom -— došao. 
Zašto imaju takvi mjehurići kod životinja na svojoj unutrašnjoj sti- 
jeni svagda dlake, tako da se statolithi ni ne dotiču samih tjelesa stanica, 
nego su uvijek poduprti dlakami ? 
Tko se je bavio sitnim stvarima (kod mikroskopiranja) vrlo je često 
imao prilike upoznati se s adhezijom, pak je naučio s njome računati. — 
Da nema dlaka, nego da je unutrašnja stijena mjehurića obložena samo 
protoplasmatičkim, dakle mekanim i sluznatim stanicama, kamenčić bi se 
prilijepio na te stanice, pak ga kod okretanja životinje ni teža zemlje ne 
bi bila kadra od jur prilijepljene stijene maknuti. Treba dakle prije svega 
da bude kamenčić u vrlo labilnom položaju, da uzmogne baš i kod naj- 
manjega okreta svoj položaj u mjehuru promijeniti, poradi toga ga treba 
nekako riješiti adhezije. A to se baš postizava dlakama. Već je adheziju 
manja kod tuđih glatkih stvari. Već je dlaka sama, akoprem je produkt 
protoplasme stanice, nešto tvrđe konsistencije, valjda i kemički malo 
nešto drugačija, a svakako je više glatka. No budući da kamenčić leži baš 
na Siljcima dlaka, njegova je površina, koja je uopće taknuta možda 
samo na 2—3 mjesta, gotovo jednaka nuli. Opet znamo, da je i kod manje 
površine adhezija manja. Sigurno bi dakle bila adhezija veća, da je ka- 
menčić na glatkoj stijeni stanice, te ga ne bi ni teža, koja djeluje u 
protivnom smjeru, mogla maknuti. Poradi toga su dakle dlake!“ 
Dr. L. Car. 
Nov primjer partenogeneze u biljskom svijetu. — Moderna je bo 
tanička nauka o tom na čistu, da je partenogeneza u biljskom svijetu 
mnogo raširenija, nego li se u prvi mah mislilo. Poznamo danas već više 
primjera ne samo među nižim biljkama, nego i među onima. koje visoko 
stoje svojim razvojem u prirodnom sistemn bilja, kod kojih je strogo naučno 
dokazana partenogeneza t. j. razvoj novoga individua iz neoplođene jajne 

