455 
stanice. Od nižih biljaka spomenuli bismo Chara erinita, od koje u sje- 
vernoj Evropi dolaze samo ženski individui, dakle je uopće isključena 
mogućnost normalne oplodnje sa spermatozoidima; zatim neke vrste Sa 
prolegnia, te Marsilea Drumondi, kod koje je Shaw konstatirao parteno 
genezu. Izmedu biljaka. koje stoje na nižem stepenu razvitka. dokazana 
je partenogeneza za Mercurialis annua, neke vrste Alehemilla i Antennaria 
alpina; kod posljednje je konstatirao partenogenezu dr. H. O. Fuel 
iz Upsale. 
K ovim poznatim primjerima partenogeneze u biljskom svijetu 
treba pridodati novi, što ga je nedavno (vidi Koernicke-ov referat u 29. 
broju „Bot. Zeitung“ od godine 1902.) konstatirao I. B. Dverton za 
Thalictrum purpurascens. Razvoj embrijonalne kese kod Thalictrum purpu- 
rascens biva po tipu običajnom za većinu Angiosperma. Vrijedno je spo- 
menuti, da se kod normalnog materijala obje polne jezgre stope zajedno 
prije oplodnje, kod partenogenetičkog prije dijeljenja jajeta, te da dalji 
razvoj partenogenetičkih embrijona biva jednako, kao i onaj od oplo- 
đenih jajnih stanica. 
Aurel Forenbacher. 
Modre žabe. — Lanjske godine, mjeseca ožujka, našao je prot. 
Franjo Šmid ,modre žabe“ u okolini karlovačkoj, u njima prepoznao 
vrstu Rana agilis i otome pisao u XIV. knjizi , Glasnika“ (str. 157.) .... 
Lugari i goniči, koji ovom šumom (,Uplovo“) u svako doba godine pro- 
laze, ne sjećaju se, da su ikada vidjeli ovakvih „modrih“ žaba. Za 
»modru“ boju, misli pisac, da je svakako samo „svadbeno ruho“. Već je 
poodavna poznato (Rčsel, Schneider, Pallas, Vallisneri), da se u nekih 
amfibija mijenja boja utjecanjem živica, no ima i takvih amfibija, u 
kojima se ona mijenja u određeno doba godine, mijenja prema rodu i 
starosti. Tritoni (mužjaci) imaju na hrptu nesamo greben, već se zaodjenu 
i u sjajno svadbeno ruho, a takvo ruho imaju i neke žabe. Na „modro“ 
tako ruho žaba upozorio nas je već g. 1846. Steenstrup, pa su modre 
žabe iz okoline karlovačke poznate od god. 1889., kada ih je poslao na- 
rodnomu muzeju u Zagrebu Gustav Findeis, ljekarnik u Karlovcu, 
gdje ih narod u okolini zove ,plavke“ i „modravke“. 
Ob ovom daru pisale su i dnevne zagrebačke novine, u kojima 
smo čitali, da te žabe pripadaju vrsti Rana agilis (Springfrosch.) Synonyma : 
R. temporaria, Millet (1828.) — R. gracilis, Fatio (1862.). 
U Dürigenovu djelu: „Deutschlands Amphibien und Reptilien“ 
(Magdeburg 1897., p. 461.) &itamo:.... „Der hochzeitliche Schmuck des 
„blauen Reifes“ an Kehle und Brust, den man früher bei dieser Art 
nicht beobachtet hatte, ist neuerdings bemerkt und von Woltersdorft 
13%. (Naturw. Verein, Magdeburg) zuerst bekannt gemacht worden“. 
W oltersdorff našao je R. agilis u okolini zagrebačkoj; K o- 
lombatovićide Betta navode ju za Dalmaciju, Scheiber za 
Goricu, Böttger za Bosnu. i 
