461 








= ši a it Daljina od Sunca 
ko Ime nekretnice = RI == 
S = | Sirijske | Godine 
È 2 AB, Io daljine \svjetlosti 
| 
17.| — Veliki Medvjed | 65 | 1510 | + 500 19 | 167 
18. | — Zmaj 90 | 263 + 680 19 | 167 
19. | n Kasiopeje 36 bil + 57° vii a 162 
20. | — Veliki Medvjed 8 137° + 53° 21 18:2 
21. | — Veliki Medvjed 3 1599 + 66° 21 18:2 
22. | 0? Eridana 45 62) — 8 22 192 
23. | — Veliki Medvjed 65 1770 + 38° 22 192 
24. | — Hidra 61 223" — 21 22 19:2 
25. | B Kasiopeje 24 19 + 58 2:5 217 
26. | p Ophiucha 41 270° + 2 2:5 217 
27. | e Eridana 44 49 — 45 27 23:3 
28. | B Hidrusa 2:9 il — 71 2:9 251 
29. | u Kasiopeje 52 15° | + 59 29 251 
30. | Fomalhaut 1:3 3420 — 30° 2:9 251 
31. | — Cefej 5 347° + 57 Sal 27 
32. | Aldebaran 1:0 67° + 169 35 297 
33. | B Kose Berenikine 40 185° + 28° 35 297 
34. | Regulus 14 151" + 12 42 36:0 
39. | Kapella 0:3 do + 460 47 40:8 
| 36. | Vega 02 218" + 39 47 40:8 


Ova je tablica veoma poučna. Iz nje izlazi, da su u najbližem su 
sjedstvu našega Sunca ponajviše slabašna sunca: između njih 36 u tablici 
nema ih više nego 10, koja su sjajnija od zvijezda drugoga reda, a od tih 
10 stoji njih 5 na kraju tablice (Fomalhaut, Aldebaran, Regulus, Kapella 
i Vega), dakle su od nas veoma daleko. 
Gotovo sve se bliže zvijezde odlikuju dosta velikim vlastitim gi- 
banjima. Halley je bio g. 1718. prvi astronom, koji je na osnovi ispo- 
ređivanja novijih pozicija nekretnica s katalogom Hiparh-Ptolomejeva za 
Sirija, Arktura i Aldebarana kušao dokazati, da im se je širina tečajem 
stoljeća promijenila, da se dakle gibaju u svemiru. Ovo ,prividno vlastito 
gibanje“ nekretnice, kako ga mi na nebeskoj kugli mjerimo (motus pro- 
prius po Tob. Mayeru), nastaje iz dva gibanja iz ,pravogd vlastitoga 
gibanja“ nekretnice u svemiru (motus peculiaris) i iz vlastitoga gibanja 
Sunca“ (motus parallacticus). Prema međusobnom odnošaju ovih dvaju 
gibanja mijenjat će se prividno mjesto nekretnice na nebeskom svodu te- 
čajem godine dana i tu promjenu mjesta mogu astronomi mjeriti, ako: 
nije premalena. Bussard je g. 1890. publicirao nakon kritičkoga ispiti- 
vanja podataka popis svih nekretnica, za koje je prividno vlastito gibanje 
do tada bilo izračunano a bilo je veće od 0:5“ na godinu. 
(U našoj tablici imaju najveće prividno vlastito gibanje ove zvijezde 
