46: 
noga otrova.#) Na ovoj se činjenici temelji proizvođenje specifičnih vrsta 
seruma. Godine 1898. dokazao je Bordet, da taki antitoksini ili anti- 
tjelesa ne postaju samo onda, ako ustreamo u koju životinju određene 
otrove, već i onda, ako uvodimo u njezin organizam i stanične elemente 
koje druge životinje. Serum, što se dobije ovim načinom od injicirane 
životinje, ima specifično svojstvo, da reagira baš samo na one stanične 
elemente, koji su bili upotrijebljeni za uštreavanje. Tako je Bordet 
izvadio iz krvi kunića, u kojega je ustreavao kravlje mlijeko, serum, koji 
slaže talog jedino kravljim mlijekom. Wassermann nazvao je ta tje- 
lesa, koja možemo ovim načinom proizvesti u krvnom serumu razliénih 
životinja, pa koja slažu talog samo s određenim vrstama bjelanjčevina 
sprecipitinima“ i počeo se njima služiti za određivanje različnih bjelanjče- 
vina. Kasnije publicirao je isti istraZivalac još poviše radnja, koje sve 
dokazuju, da postaju uštrcavanjem određenih vrsta bjelanjčevine u Zivo- 
tinjski organizam posve specifične vrste seruma, koje reagiraju samo s 
onom bjelanjéevinom, koja je bila upotrijebljena za uStreavanje, dok na 
druge nikako ne djeluje. Iz kunićeve krvi, kojemu bijaše uštreano kuhano 
ili sirovo kravlje, kozje i ovčje mlijeko dobije se serum, koji će stvoriti 
talog samo u kuhanom odnosno u sirovom mlijeku tih životinja, a akoje 
bio injiciran bjelanjkom kokošjega jajeta ili čovječjom krvlju, dat će se- 
rum, koji taloži samo rastopinu bjelanjka kokošjega jajeta odnosno čo- 
vječje krvi. Iz toga izlazi, da se nalazi u svakoj vrsti mlijeka i t. d. 
barem po jedna bjelanjčevina (a možda i po više njih), koja je za to 
mlijeko i t. d. karakteristična, pa onda, da svaka vrsta mlijeka i t. d. 
stvara karakteristične precipitine u krvnom serumu one životinje, kojoj 
se je ono injiciralo. Isto to vrijedi, ako se u životinje uštrca_ mokraća, 
kapljevina, što postaje kod vodene bolesti i umjetnim načinom promi- 
jenjena životinjska ili biljna koja bjelanjčevina. Kemijskim načinom iz 
mišića izvađeni, a i kemijskim načinom iz biljaka dobiveni bjelanjak 
stvaraju u krvnom serumu životinja, kojima je injiciran, specifične preci- 
pitine, pa će krvni serum životinje, u koji bijaše uštrean kemijskim na- 
činom iz mišića izvađeni bjelanjak stvoriti talog samo u rastopini ke- 
mijskim načinom dobivenoga mišićnoga bjelanjka, no s rastopinom genu- 
inoga mišićnoga bjelanjka ne će reagirati. Analogan je i rezultat ako uštr- 
camo u koju životinju i iz biljaka izvađeni bjelanjak. Svi nam dakle ovi 
pokusi dokazuju, da u životinjskom organizmu postaju specifična anti- 
tjelesa — precipitini — ako u nje uvodimo određene bjelanjčevine ; na- 
dalje, da se svi precipitini nalaze u krvnom serumu, i da su sve te vrste 
seruma specifični reagensi za one supstancije, s pomoću kojih su dobi- 
vene. Za to je i Schütze predložio, neka bi se izveli pokusi, sa što 
više i različnim vrstama biljnih i životinjskih bjelanjčevina, kako bi se 
po ovoj metodi mogao ispitati biološki identitet i umjetnih hranivih pre 
parata t. j. kako bi se"u njima moglo odrediti i upoznati različne vrste 
bjelanjčevina. 
*) Isp. referat Dr. O. Kučere o Ehrlichovoj hipotezi u ovoj knjizi 
Glasnika str. 161—164. 
