464 
Nedavno je Riegler publicirao radnju, u kojoj navodi metodu, 
kako se mogu razlikovati različne vrste mesa. I ova se metoda temelji 
na tom, da postaju u krvnom serumu kunića specifični precipitini ako se 
oni supkutano injiciraju od 3 do 3 dana s 5-10 cm? 20-postotnoga 
vodenoga ekstrakta određene vrste mesa. Pokazalo se, da krvni serum 
kunići, kojima se je injicirao ekstrakt izvađen iz srnećjega, zečjeg, konj- 
skog, kravljeg, ovčjeg, svinjskog i mačjeg mesa, stvara talog samo u 
bistroj rastopini ekstrakta one vrste mesa, što bijaše kunićima injiciran, 
a pokazalo se pri tom i to, da je svejedno, je li meso, koje se ima od- 
rediti, prijesno, kuhano ili pečeno, je li se istražuje samo za se, ili po- 
miješano s drugim vrstama mesa Znamo još i to, da se u krvnom serumu 
kunića injiciranih s rastopinom pčelinjega meda nalazi precipitin, koji 
stvara talog opet samo u rastopini pčelinjega meda. U pčelinjem se medu 
nalazi dakle također neka određena vrsta bjelanjčevine, jer krvni serum 
rastopinom grožđanoga ili tršćanoga sladora injiciranih (ili pak u opće 
ničim injiciranih) životinja ne obara taloga iz rastopine pčelinjega meda, 
budući da u takvu serumu nema nikakih precipitina. 
Prema dojakošnjim rezultatima iztraživanja može se već sada tvr- 
diti. da će nam određene vrste seruma, odnosno određeni precipitin, što 
se nalaze u njima, doskora dobro služiti za određivanje pojedinih vrsta 
bjelanjčevine, a to bijaše dosada veoma mučno, često i nemoguće; na- 
vlastito moći ćemo i u kompleksnim smjesama odrediti izvjesne vrste 
bjelanjčevina. 
Ulenhuti Wassermann-Schütze pronašli su, da se mogu 
s pomoću seruma odrediti i različne vrsti krvi, naime, da se može do- 
kazati, da li je krv čovječja ili životinjska. Određivanje krvi, odnosno 
krvnih mrlja od najveće je pak važnosti za forenzičnu praksu. Pomenuti 
su istraživaoci dokazali, da će životinja, u koju se ustreava (supkutano 
ili u trbušnu utlinu) u razmaku od poviše dana krv koje druge životinje, 
dati nakon nekoliko tjedana serum, koji će stvoriti talog u rastopini krvi 
samo one vrste životinja, od koje smo uzeli krv za uštrcavanje. N. pr. 
ako uštrcamo u kunića čovječju krv, dobit ćemo serum, koji stvara talog 
samo u rastopini čovječje krvi, dok se rastopine druge vrste krvi njime 
ne će promijeniti. Interesantno je i to, da se ovim načinom može dokazati 
i prirodna srodnost različnih životinja. Tako će se n. pr. od seruma, koji 
je specifičan za čovječju krv, pomutiti i bistra rastopina majmunske krvi, 
ma i mnogo slabije od rastopine čovječje krvi, a od seruma, specitičnoga 
za ovnujsku krv, pomutit će se i rastopina srodnih životinja n. pr. rasto- 
pina kozje i goveđe krvi. No to ne smeta praktičnoj primjeni ove metode, 
jer je reakcija s krvlju srodnih životinja svagda mnogo slabija nego s 
krvlju one vrste životinje, od koje smo uzeli krv za uštreavanje. 
Specifični se serum može i neko vrijeme čuvati, ali se čini, kao da 
njegovo djelovanje ipak vremenom oslabi. Najjednostavnije se čuva serum 
tako, da se pomiješa s nešto malo kloroforma, pa bočica dobro začepi. 
No djelatna tvar seruma, koja se nalazi u serumuglobulinima, može se iz 
njega i oboriti s pomoću rastopine magnezijskoga sulfata ili s pomoću 
zasićene rastopine amonijskoga sulfata. Ako se sabere talog, što ga slažu 

