471 
prof. Langhoffer, Dragutin Hirc i dr. Pećine okoline ogulinske i 
krapinske s te je strane ispitao prof. Jurinac, one oko Jasenka na 
Velikoj Kapeli, u Gorskom kotaru i druguda u domovini nisu s te strane 
također tako nepoznate, kako se to možda misli, a ima i drugih, koji su 
pribirali (prof. Korlević, starina Wormastini) i pribiru građu za podzemnu 
faunu naše domovine, pa ne stojimo bogu hvala ni s te strane na po- 
sljednjem mjestu; radimo istina polako, možda i previše polako, ali ra 
dimo sigurno, ustrajno i požrtvovno i ponajviše na ,vlastite“ troškove. 
Po Paganetti-Hummleru poznamo do sada 669 podzemnih životinja 
koje živu u pećinama i neke su među njima ne „slijepe“, već u istinu 
»bezočne“. 
Na prvom je mjestu moćarila, koje ima i u hrvatskim pećinama ; 
no ima u nas i riba, koje živu podzemno, i s te je strane veoma zanimljiv 
»pijur“ (Paraphoxinus Croaticus) iz Like, kojega neke spilje i izbacuju. 
Kod Livna živi u spiljama P. alepidotus, kod Trebinja P. Pstrosi- i P. 
Grethaldi, Aulopyge Hiigeli (i u Dalmaciji), Chondrostomum phoxinus, Ch. 
Reiseri i Ch. Kneri (Neretva.) Pravo je čudo, da je piscu naš pijur ili pijor 
ostao nepoznat, premda ga je dr. Steindachner opisao i naslikao već 
g. 1866.!) Ova je riba to znamenitija po našu podzemnu ihtijofaunu, što je 
„endemicka“: pijura ima samo u našoj domovini i nigdje više na svijetu — 
i takvu je vrstu Paganetti zaboravio! 
Od Mollusca navodi za istarske spilje (po Stošiću) Campylaea istriana 
var. spelaea. Od porodice Auriculidae ima više vrsta sitnih pužića, koji 
živu u pećinama navlastito kranjskima kao Zospeum spelaeum Z. Schmidtii, 
Z. pulchellum, Z. alpestre, u svemu 18 vrsta i jedna odlika, ali je piscu 
opet nepoznato ostalo, da Z. alpestre živi i u našim pećinama, a nepoznato 
mu je to poradi toga, što ne zna za „Contribution malocologique della 
Croatie“, koju je radnju priopćio prof. Brusina već g. 1870. 
Vrstu pužića Valvata erythropomatia Hauft. našao je u kranjskim 
spiljama i prof. Erjavec, ali je i to Paganettiju nepoznato. 
Od kornjaša poznato je iz podzemnih spilja do sada u svemu do 
80 vrsta, a među ovima ponajrjede i najzanimljivije iz hrvatskih zemalja. 
Od bezočnih Anophthalmusa navodi Paganetti do 30 vrsta, od kojih žive 
u nas, u Bosni i Hercegovini Anophthalmus Eurydice, A. Gangelbaueri, 
A. dalmatinus, A. Paganetti, A. amabilis, A. Reitteri?), A. Apfelbecki, A. 
)) Steindachner: Ichtyologische Notizen (Mit 1 Tafel.) I. Zur 
Flussfischfauna von Croatien. Sitzberichte d. math.-naturw. Classe der k. 
k. Akad. d. Wissensch. Wien, 1866. Bnd. LII. I. Abth. Jahrg. 1865. Heft 
VI.—X. p. 594.—599. 
2) Vidi: Edmund Reitter: Coleopterologische Ergebnisse einer Reise 
nach Croatien, Dalmatien und der Herzegowina im Jahre 1879. Unter 
Mitwirkung der Herrn Dr. E. Eppelsheim in Grünstadt und L. Miler in 
Wien (Verhandl. d. zool.-bot. Gesellsch. Wien, 1880 Bd. XXX. p. 205, 204.) 
„In den vorderen Theilen der Grotte bei Mogorice, Südkroatien, im Li- 
kaner Reg., sehr selten“. 
