474 
Diener C.: Die Stellung der croatisch-slavonischen Inselgebirge zu den 
Alpen und dem Dinarischen Gebirgssystem. „Mitteilungen“ c. kr. geo- 
grafskoga društva u Beču ; vol. 45. (1902.), sv. 9—10; str. 292—298. 
Poznati bečki geolog daje na temelju njemačke literature prije- 
gled o geologijskom sastavu Medvednice (on je zove „Agramer Gebirge“), 
Kalnika, Moslavačke gore, nekakve Požeške gore, Orljavske gore (? ?) i 
Fruške gore. Svima se jezgra sastoji od kristalinična kamenja, a opasane 
su tercijarnim moćno razvijenim okrajnim zonama. Tercijarna serija po- 
činje sa tzv. sotzka-slojevima a seže do pliocenskih kongerijskih i palu- 
dinskih naslaga. Iz početka su Lenz, Hauer i Suess držali, da su 
ove naše gore nastavak južne vapnenačke zone Alpa. Kad je dovršeno 
bilo prijegledno geologijsko kartiranje Bosne i Hercegovine, što su ga 
izveli Mojsisovics, Bittner, Tietze i nezaboravni naš Pilar, 
ustvrdio je Mojsisovics, da one gore nijesu dijelovi istočnih Alpa, već 
ostaci staroga masiva („isto@na kopna“). Taj se masiv utisnuo iz- 
među južnih Alpa i dinarskoga lanca ,i bio je u neku ruku zapreka u vo- 
ranju i silio Alpe i Dinaru, da se uklone i rastave jedno od drugoga. Na 
temelju geologijskih istraživanjag. Gorjanovića tvrdi sada Diener, 
da je u starije tercijarno doba ovaj masiv zaista igrao ulogu zagaćujuće 
(„stauend“) zapreke, dok je u mlađe tercijarno doba i na njega djelovala. 
vorajuća sila, kao i na susjedne gore. 
Rad smo znati, što će na ovo razlaganje kazati g. Gorjanović. 
Dr. A. Gavazzi. 

